E. G. Palménin kirje Minna Canthille 27.2.1889.
Kauppa-Lopo
lehdistö
kirjallisuus
kirjeet
Valvoja
Minna Canth
Ernst Gustaf Palmén
E. G. Palménin kirje Minna Canthille 18.10.1883
taiteilijakirjat
Ernst, Max
Rikhardinkadun kirjasto
Tanning, Dorothea
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Julkaistu alun perin vuonna 1929. Ranskankielinen rinnakkaisteksti.
Breton, André
Teos on taiteilijakirja. Painos 800 kpl.
Eskildsen, Joakim
Rinne, Cia
Teos on taiteilijakirja. Teos on portfolio, joka koostuu kuudesta henkilökuvasta. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit musta ja kulta. Irtolehtiä.
Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelma
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu yhdeksästä valokuvasta, aiheina puut. Kuvien takana aforistisia tekstejä. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit musta ja kulta.
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Ruusunen, Sari
Emäntälehden numerossa 6/1990 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Eskolin, Sirkka-Liisa
Mäntsälän kunnankirjasto
ensiapu
oppaat
haavat
verenvuoto
myrkytykset
murtumat
palovammat
hukkuminen
tajuttomuus
kantaminen
kuvitus
Esmarch, Johannes Friedrich August von
Turun kaupunginkirjasto
laulut
arkkiveisut
Janakkala
Pieni lauluvihkonen sisältää seitsemän laulua: Maalleni, Luonnon ylistys, Mitä lemmin, Yksin myrsky iltana, Rukkaset, Runottarelle ja Rippi wieraana.
Etelä, K. A.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, G. A. S:min kustannuksella (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1882.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Tekijä on valmistanut tätä kirjaa 9 kappaleen uniikkisarjan. Kirja on käsin sidottu ja se koostuu silkkipaperi- ja kartonkisivuista. Sivuilla sinistä tekstiä, silkkipaperiperhosia ja keltaisia pilkkuja. Kannessa yksi keltainen täplä.
Eudes, Emeline
Kuinka nuoresta waimosta tuli kelpo ihminen
kaunokirjallisuus
ahkeruus
laiskuus
tuhlaus
avioliitto
talonpoikaiskulttuuri
naiset
anopit
työ
elämänmuutokset
Eurén, G. E.
Varsinais-Suomi
Turku
paikallishistoriat
Euren, Gustaf Erik
G. W. Wilén
Erich, Th. W.
Karjalan ajan-tiedot : Täysinän rauhaan asti
Ilomantsi
Karjala
historia
1500-luku
Karjalan ajan-tiedot Täyssinän rauhaan asti, wuonna 1595
Europaeus, Anders Josef
Aschanin ja kumpp. (kirjapaino)
Terwanpolttoko wai heinänwiljelys. Muutama sana Kajaanin kihlakuntalaisille 1887
tervanpoltto
maanviljely
kansanperinne
Pohjois-Pohjanmaa
1800-luku
1800-luvun lopulla tervan hinta oli laskenut ja sen poltto velkaannutti tekijänsä. Oulun apulaislääninagronomi Anders Theodor Europaeus (1836-1912) kampanjoi voimallisesti maanviljelyksen ja karjanhoidon puolesta. ”Jos Kajaanin kihlakunnan wanhat terwanpolttajat mielivät edistyä, heidän on jättäminen nykyinen terwanpoltto ja turwaantuminen heinänwiljelykseen ja karjantuotteellisuuteen”, Europaeus neuvoo.
Europaeus, Anders Theodor
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 18.10.1893.
Papin tytär
teatteri
Ranska
Eva Perander
Jacques Lermont
Mme Soboleska
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 2.12.1894.
Papin perhe
käännöskirjallisuus
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 17.8.1892.
näytelmät
Helsingin ruotsalainen teatteri
hinnastot
luettelot
hautakivet
patsaat
kiviteollisuus
yritykset
liikkeet
Sarkki F.
1927
1920-luku
Kivenhakkaaja Frans Verner Sarkki perusti kiviveistämön Hämeenlinnaan vuonna 1923. Sarkki valmisti hautakiviä joko oman mallistonsa mukaan tai asiakkaan piirustuksista. Sarkin kiviveistämö sijaitsi osoitteessa Turuntie 20.
F. Sarkin kiviveistämö
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1927.
1600-luku
1700-luku
Hämeenlinna
koulurakennukset
koulut
opettajat
oppilaat
Anders Emil (Antti) Favén (1841–1913) oli Hämeenlinnan normaalilyseon ja lyseon historian ja maantieteen opettaja, joka toimi myös lyseon rehtorina ja kansakoulujen tarkastajana. Favén oli myös Hämeen Sanomien alkuperäinen nimimerkki Antti. Hänen tutkimuksensa Hämeenlinnan vanhemmista kouluista ilmestyi normaalilyseon lukuvuoden 1878–1879 vuosikertomuksen liitteenä. Teoksessaan Favén kertoo Hämeenlinnan kahden vanhimman koulun toiminnasta, koulurakennuksista sekä opettajista ja oppilaista. Hämeenlinnan ensimmäisen koulun perusti Pietari Brahe vuonna 1639, ja se tunnetaan nimellä Hämeenlinnan pedagogio eli lastenkoulu. Pedagogio muuttui vuonna 1690 triviaalikouluksi. Favén selvittelee triviaalikoulun vaiheita vuoteen 1842, jolloin koulu muutettiin yläalkeiskouluksi.
Favén, A. E.
Julkaistu kirjassa: Hämeenlinnan normalilysei : kertomus lukuvuodesta 1878–1879. - Hämeenlinna, 1879.
Hämeenlinnan kansakoulut. Kertomus lukuvuosista 1892-1902
kansakoulu
1890-luku
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan kansakoulujen kolmas toimintakertomus käsittelee kaupungin kansakoululaitoksen tilaa kymmenvuotisjaksolla 1892-1902. Hämeenlinnan kansakoulujen tarkastaja, lyseon lehtori A. E. Favén kuvaa kulunutta jaksoa verrattain onnelliseksi. Opettajien pysyvyys oli ollut hyvä ja uusia rinnakkaisluokkia oli perustettu. Koulutyö jatkui edelleen Saaristenkadun koulurakennuksissa, mutta uusien luokkien perustaminen aiheutti tilaongelman. Pitkällisten pohdintojen jälkeen päädyttiin vuokraamaan Gaddin talosta lisää luokkatiloja vuodesta 1894 lähtien. Lisätilaa saatiin myös, kun kansankirjaston toiminta siirtyi vuonna 1898 kansakoulutalosta palokunnantaloon.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan Uusi Kirjapaino, 1902
Hämeenlinnan kaupunki.
Hämeenlinnan kansakoulut. Kertomus lukuvuosista 1885-1892.
1880-luku
toimintakertomukset
Hämeenlinnan kansakoulujen toisen seitsenvuotiskauden toimintakertomus ilmestyi kevätlukukauden 1892 päätteeksi. Suuri muutos kuluneella kaudella oli yhden luokan lisääminen alakoulun puolelle, minkä jälkeen sekä ala- että yläkoulu olivat kolmivuotisia. Koko kansakoulun läpikäyneet saivat siis jatkossa kuusi vuotta opetusta. Vuonna 1892 oli myös aloitettu iltakoulu, jossa opetettiin sisälukua, kauno- ja oikeinkirjoitusta, uskontoa ja luvunlaskua nuorille, jotka eivät enää olleet kansakouluikäisiä, mutta olivat jääneet näitä taitoja vaille. Opettajien hyyryraha oli lopetettu ja korotettu sen sijaan palkkoja, niin että miesopettajan alkupalkka oli jakson lopussa 1200 markkaa ja naisopettajan 900 markkaa. Uudet kansakoulurakennukset olivat valmistuneet jo edellisen seitsenvuotisjakson aikana Saaristenkadun varrelle. Kansakoulun alaisuudessa ja yhteydessä toimi vuoteen 1905 asti myös kansankirjasto. Kirjasto ja lukusali sijaitsivat Birger Jaarlin kadun ja Saaristenkadun kulman koulurakennuksessa vuoteen 1898 asti.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan Uusi Kirjapaino, 1892.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana on Viitasaaren kirjastosta poistettu kirja ja ideana taiteilijan sanoin "ruostuminen". Teoksen muoto on avattu kirja. Pinnalla on rautapölyä, liimaa ja mikropiirejä. Vallitseva väri on ruosteenruskea. Uniikkikappale.
Ferretti, Alberto
Teos on taiteilijakirja. Pienen pyöreän pahvisen laatikon sisällä on 2,5 x 165 cm haitarikirja. Hora on romanialainen ympyrätanssi. Kirjassa on käytetty syväpainopaperia ja kohopainomenetelmää. Uniikkikappale.
Fib, Tizzi
Teos on taiteilijakirja. Pienen pyöreän pahvisen laatikon sisällä on 3 x 261 cm pituinen liuska rullalla. Käsin ladottu, linokuvoita (numeroita ja kirjaimia). Syväpainopaperi, kohopainomenetelmä. Tekijän signeeraama, ex. 2/10.
rakennukset
torpat
saaret
järvet
muinaislinnat
Niemelän torppa
Tuomarinsaari
Mantereenlinna
Katumajärvi
Vanaja
Niemelän torppa sijaitsi Mäskälän Paavolassa Katumajärven itäpuolella. Paavola kuului osana Katisten kartanoon. Niemelän torpan rakennusryhmä oli rakennettu perinteiseen länsisuomalaiseen umpipihamalliin. Torppa tyhjeni asukkaistaan vuonna 1907. Vuonna 1933 tontin osti lehtori Sigrid Dahlström ja hän rakennutti sille Niemelän kesähuvilan. Kuvan taustalla oikeassa reunassa näkyvät Tuomarinsaari ja Mantereenlinna.
Fieandt, Nanna von
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
Geographisk Charta öfver Hattula Socken belägen i Tavastehus län
kartat
pitäjänkartat
Hattula
1810-luku
Geografisk Charta öfver Hattula socken belägen i Tavastehus län, [1800-1820?] on alun perin digitoitu Kansalliskirjaston kokoelmaan Helmi - näytteitä Kansalliskirjaston kokoelmista.
Fieandt, Otto Carl von
Pitkäniemi
Katumajärven rannalla Mantereenvuorella oli 1900-luvun alkuvuosina hieno näköalapaikka. Vasemmalla näkyy Tuomarinsaari ja kuvan keskelle oikealta ulottuu Pitkäniemi. Kortissa on käsinkirjoitettu teksti: Tämän valokuvan on Ipi itse ottanut. Ipi oli Valborg von Fieandtin lempinimi. Hänen isänsä kaupunginlääkäri Karl von Fieandt rakennutti Onnela-nimisen huvilan Katumajärven rantaan Paavolankulmalle vuonna 1899.
Fieandt, Valborg von
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
Liberty, terror & virtue : the little Spartan War and the Third Reich revisited
Teos on taiteilijakirja. A companion to the touring exhibition arranged by Southampton Art Gallery. Numbered edition 811/1000. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Finlay, Ian Hamilton
Lapsikuningas ja hänen soturinsa : historiallinen seikkailuromaani
seikkailukirjallisuus
Aurajoki
lapset
nuoret
Kaksi arkaluonteista kuriiria pysähtyy Viipurista Tukholmaan matkatessaan Turkuun mennen tullen. Luostarijoen-kadun varrella lähellä Aurajoen rantaa asustavaa ystävää tavataan samalla matkalla, samoin yliopiston vahtimestaria.
Finne, Jalmari
Otava
Rakkaudentarina : historiallinen romaani
Rymättylä
Poikon kartano
Tavast, Katarina
romaanit
Suomen Wiikkolehden toimituksen kirje Minna Canthille 2.11.1887.
Finska Weckobladet-Suomen Wiikkolehti
Kirjeen päiväys on otettu postileimasta. Kirje on reunoilta repeytynyt.
Kajaani
paikallishistoria
asemakaavoitus
julkiset rakennukset
onnettomuudet
väestö
Kajaanin linna
Kajaani (sanomalehti)
Kajaanin silloisen pormestarin C. G. Flanderin kirjoittama selostus kaupungin oloista ja historiasta vuodelta 1815. Kertomuksessa esitellään mm. kaupungin perustaminen 1651, kaupungin asemakaavaa ja maita, julkisia rakennuksia ja kaupunkia kohdanneita onnettomuuksia. Artikkelin on suomentanut "nimismies J. N. Claudelin", jolla tarkoitetaan kuitenkin luultavasti nimismies Henrik Vilhelm "Wille" Claudelinia. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1933.
Flander, Carl Georg
Claudelin, Henrik Vilhelm
Flaubert, Gustave
Kirjastot.fi
Flink, Mirva
Keuruun kaupunginkirjasto
hartauskirjat
uskonto
andaktsböcker
religion
1700-talet
Sömnlösa nätter, : wid warande krankhet, då i betraktande är kommit, de gudfruktigas lidande på jorden, och glädje i himmelen, samt de ogudaktigas wälgång i lifwet, och undergång i döden. Framgifne af Gabriel Floren. Julkaistu:Wasa : tryckt af Georg Wilhelm Londicer k. p. boktryckare. Efter tryckt exemplar från Calmar, 1778. Ulkoasu:[1-3] 4-136 s. ; 8:o.
Floren, Gabriel
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Myös mikrofilmattuna kopiona Kansalliskirjastossa
swe
Kalaasit Sälinkään kartanossa : Keisari on saapunut - Ulla hämmentyy
Täppinen, Tea
Uusimaa-lehdessä 11.4.1988 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Forsblom, Arja
Industriskolan i Helsingfors, betyg 31.3.1888, Viktor Lönnbohm
koulutodistukset
Lönnbohm, Viktor
skolbetyg
1888
1800-talet
Viktor Lönnbohmin koulutodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta.
Forsman, W. V.
Viktor Lönnbohms Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors 31.3.1888
päättötodistukset
avgångsbetyg
Viktor Lönnbohmin päästötodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta (ja kopio). Kopion teksti: Afskrift. Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors. Eleven Viktor Lönnbohm som under läseåren 1886–87 och 1887–88 genomgått fullständig kurs vid skolans Byggnadsafdelning och numera pröfvats kunna från skolan afgå, har under sin vistelse dersammastdes visat berömligt uppförande och berömlig flit hvarjemte han förvärfvat sig på följande sätt bedömda kunskaper i de till afdelningen hörande läroämnen, nemligen i: Aritmetik berömliga (9). Algebra berömliga (9). Geometri nöjaktiga (8). Deskriptiv geom. nöjaktiga (8). '' ritning nöjaktiga (8). Mekanik nöjaktiga (8). Skrifning nöjaktiga (8). Bokföring nöjaktiga (8). Frihandsteckning nöjaktiga (8). Byggnadslära nöjaktiga (7). Byggnadskonstrukstion nöjakt. (7). Byggnadsritning nöjaktiga (8). Praktisk geometri nöjaktiga (7). Bro- väg- och vattenbyggnadslära nöjaktiga (7). '' '' ritning nöjaktiga (7). Medeltal: nöjaktiga (7 12/15). Helsingfors den 31 Mars 1888. M. Schjerfbeck Facklärare. W. W. Forsman Skolans föreståndare. (Skolans sigill). Siffrornas betydelse: 10–9 Berömliga 7–8 Nöjaktiga 6–4 Försvarliga 3–1 Mindre tillfredsställande. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Schjerfbeck, M.
Industriskolan i Helsingfors, betyg 1.4.1887, Viktor Lönnbohm
1887
Kertomus Forssan kauppalan kunnallishallinnoista 1937-1939
kunnallishallinto
kunnalliskertomukset
Forssan kauppalan kunnalliskertomukset vuosilta 1937-1939
Forssan kauppala
[Forssan kaupunki]
Forssan kirjapaino
Kertomus Forssan kauppalan kunnallishallinnoista 1940-1942
Kunnalliskertomukset
Kunnallishallinto
kauppalat
Forssan kauppalan kunnalliskertomukset vuosilta 1940-1942
Forssan kaupunki
Piirteitä Laatokan Karjalan Keskiajan Historiasta
Laatokan Karjala
keskiaika
Sisältyy julkaisuun Jyväskylän Lyseo — Tilastollisia tietoja Lukuvuodelta 1896—1897 vuositutkintoon Toukokuun 31 p.
Forsström O. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 FORSS
Inari
Inarin Kirkonkylä
Ivalo
Sevettijärvi
Angeli
Lisma
Ivalon-Matti
Outakoski
Karigasniemi
Vaskojoki
Nuorgam
Kirkkoniemi
Jauhiainen, Kari
Hastrup, Åke
Elli-Katri
Nohteri, Heikki
sairaalat
sairaanhoito
kunnanlääkärit
terveydenhuoltohenkilöstö
1960-luku
Pellossa syntyneelle kunnanlääkärille Lappi erityisolosuhteineen oli tuttua, mutta vaimolle talvella jopa viikon kestäneet - 50 C:n pakkaset olivat liikaa. Inarissa oli tuohon aikaan kaksi lääkäriä, jotka hoitivat vastaanottotyön lisäksi satoja leikkauksia ja synnytyksiä vuosittain. Kotikäynneistä vastasivat pääasiassa terveyssisaret ja kätilöt. Kunnansairaala oli röttelöinen, mutta välineet olivat kelvolliset. Kuuluisa kirugi, Åke Hastrup, toimi Forströmin työparina. Terveydenhoitohenkilöstön työmoraali oli erittäin korkea, eikä kukaan valitellut työn raskautta tai pitkiä työpäiviä. Ajanvaraussysteemi ei ollut käytössä. Kaikki vastaanotolle saapuneet potilaat hoidetttiin kelloon katsomatta. Potilasmäärät vaihtelivat 20-50 potilaaseen lääkäriä kohti. Työ oli byrokratiasta vapaata, toimenpidevaltaista ja keskittyi sairauksien hoitoon. Peruspalkka oli muodollinen, joten varsinaiset tulot saatiin vastaanottokäynneistä, toimenpiteistä ja vakuutusyhtiöiltä. Työssä sattui kaikenlaisia kohtaamisia ja sattumuksia, sillä vastaanottoa pidettiin muuallakin kuin Ivalossa. Kulkuvälineenä käytettiin pääasiassa taksia tai omaa autoa, mutta joskus turvauduttiin helikopteriin tai lumikiitäjään. Kielitaitoakin tarvittiin, sillä kesäaikaan oli paikallisen väestön lisäksi myös turisteja hoidettavana.
Forsström, Erkki
Harve, Anu
Turunen, Mimmi
Wiina ja murha eli ensimäiset kihlakunnan oikeuden protokollat suomeksi : tosi tapaus Suomesta
Pohjois-Karjala
Tohmajärvi
Värtsilä
henkirikokset
kihlakunnanoikeudet
käräjät
pöytäkirjat
suomen kieli
1850-luku
Kirjassa on tutkintokirjat kihlakunnan oikeusistunnoista Tohmajärven ja Pälkjärven käräjäkunnasta sekä Värtsilän välikäräjästä vuosina 1856-1857, jossa käsiteltiin alkoholin vaikutuksen alaisena tehtyä murhaa.
Forsström, Karl Ferdinand
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33 FOR
Wasenius & kumpp.
Sortavala
Laatokka
Impilahti
Pamilonkoski
taiat
Kuwia Raja-Karjalasta - Ensimmäinen wihko 21:tä wuosikertaa
Forsström, O. A.
Helsinki : Kansanvalistus-seura; Kansanvalistus-seuran toimituksia
SKS:n kirjapaino
kirkot
kirkkorakennukset
kellotapulit
tulipalot
Lammin kirkko
Lammi
1930-luku
Lammin keskiaikainen harmaakivikirkko on kuvattu tähän postikorttiin eteläseinustan asehuoneen puolelta. Asehuoneen oven yläpuolella on pyöreä ikkuna ja päätykolmiossa ulkoinen saarnastuoli, josta voitiin saarnata kesäaikaan ja lukea esim. viranomaisten tiedonantoja tai muita kuulutuksia. Kuvassa näkyvä kellotapuli rakennettiin sisällissodassa palaneen tapulin tilalle. Uusi kellotapuli muistuttaa palanutta tapulia, mutta sen alaosa rakennettiin kuitenkin puun sijasta graniitista. Kellotapuli on kolminivelinen ja pohjaltaan nelikulmainen. Kahdella sivulla on pyörökaariset pariovet kirkkorakennuksen pääoven kohdalla, joten avattuina ne muodostavat kirkon porttikäytävän. Tapulin sivuseinissä on kaksi pientä pyörökaarista ikkunaa. Puisen kellohuoneen kaikilla sivuilla on parioviset ääniluukut ja kellotornin huipulla kahdeksankulmainen lyhty, jonka katon ylin osa on sipulinmuotoinen. Tulipalon jälkeen tapuliin saatiin uudet kellot Viipurista Papulan kasarmin lakkautetusta sotilaskirkosta, josta kolme suurinta kelloa lahjoitettiin Lammille.
Foto Iffland
maatalous
maatilat
pellot
kuhilaat
1940-luku
Lammi oli maatalousvaltainen pitäjä aina 1970-luvun puoliväliin asti. Vuonna 1910 ammatissa toimivasta lammilaisista 90 prosenttia sai elantonsa maa- ja metsätaloudesta. Vuoteen 1970 mennessä tämä osuus oli pudonnut 50 prosenttiin, ja vuonna 1990 enää noin 28 prosenttia lammilaisesta työvoimasta toimi alkutuotannossa. Vuosisadan alkupuolella maataloudessa koettiin kaksi suurta murrosta. Ensimmäisenä tapahtui torppien ja mäkitupien itsenäistyminen sosällissodan jälkeen, jolloin Lammille syntyi nelisensataa uutta maatilaa. Karjalaisen siirtoväen asutustoiminnan myötä syntyi vielä 164 uutta tilaa. Värillisen postikortin kuvassa on 1940-luvun alun idyllistä maalaismaisemaa jostakin Lammin kylästä. Punamullalla maalattu maatilan päärakennus ulkorakennuksineen sijaitsee mäenkumpareella, jota viljapellot ympäröivät. Kuvan maatilaa tai kylää ei ole toistaiseksi tunnistettu.
Foto Niinivaara
Frans Canthin kirje Minna Canthille 30.6.1879
Frans Canth