Varsinais-Suomi
Nousiainen
Tiihonen, Paavo
Paavo Tiihonen oli töissä Nousiaisten Postissa, hän oli myös Nousiaisten "kotiseutuvalokuvaaja" sekä Vakka-Suomen Sanomien freelancer-toimittaja-valokuvaaja.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1990-luku
Paavo Tiihonen oli töissä Nousiaisten Postissa, hän oli myös kotiseutuvalokuvaaja sekä freelancer toimittaja Vakka-Suomen Sanomissa useita vuosia.
2010-luku
kotiseutujuhlat
Paavo Tiihoselle myönnettiin vuonna 2008 Vuoden Henrik -arvonimi. Arvonimeä kantavaa tunnustusta on myönnetty vuodesta 2002 alkaen kotiseutupäivillä aktiiviselle kuntalaiselle mm. ansioituneesta kotiseututyöstä. Kuvassa myös Jarkko Lahtonen, Nousiaisten päivien toimikunnan puheenjohtaja.
Kaunonen, Paula
Tikkanen, Paavo
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
valokuvat
toimittajat
kirjastot
Iisalmen pitäjän lainakirjaston vuonna 1858 perustanut toimittaja Paavo Tikkanen.
Vehmaa
hautajaiset
hautausmaat
haudat
Laatikainen, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Inari
Kultalahti
Paavo, von Pandy
ranskalaiset
suomalaiset
juomatavat
hiihtoretket
turistit
kasvinviljely
kulttuurierot
Tarina kertoo ranskalaisten hiihtoturistien vierailusta Paavo von Pandyn luona Kultalahdessa.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Keitele
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Paavolan Juho Saastamoinen. Kuva Valokuvaus atelieri Kuopio. Vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Ikkala, Ilta
rakennukset
asuinrakennukset
liikerakennukset
Paavonkulma
sairaalat
Höyhensaari
hotellit
Kaupunginhotelli
Rauhankatu
Hämeenlinna
1930-luku
Arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema Paavonkulman punatiilinen rakennus valmistui vuonna 1929 Palokunnankadun ja Rauhankadun kulmaukseen. Kulmarakennuksessa on liikekerroksen lisäksi neljä asuinkerrosta. Rauhankadun puolella on tornimainen viisikerroksinen osa, ja pihasiivissä kerroksia on kolme tai neljä. Rakennuksen tiilinen julkisivu ja muurauskoristelut edustavat vielä 1920-luvun klassismia, mutta ikkunoissa on näkyvissä jo uudempaa tyyliä, funktionalismia. Paavonkulma liittyy Vähäkallion vuonna 1928 suunnittelemaan, samanaikaisesti rakennettuun Rauhankatu 5:n rakennukseen. Paavonkulman liikehuoneistoja pitivät 1930-luvun alussa hallussaan mm. vaatturi Olavi Ahonen, leipuri Juho Fager ja urheiluliike Toivonen & Kumpp. Viisikerroksisessa osassa sijaitsivat Kaupunginhotelli ja synnytyssairaala Höyhensaari.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema asunto-osakeyhtiö Paavonkulma oli valmistuessaan vuonna 1929 Hämeenlinnan suurin rakennushanke ja korkein talo viisine kerroksineen. Rakennuksessa oli myös kaupungin ensimmäiset hissit. Tohtori Ensio Kurki-Suonion perustama synnytyssairaala Höyhensaari toimi Paavonkulmassa vuosina 1929–1968. Kutsumanimensä talo on saanut runoilija Paavo Cajanderilta (1846–1913), jonka syntymäkoti sijaitsi aikoinaan Rauhankadun vastakkaisella puolella. Paavonkulman alakerroksessa ja naapurikiinteistöissä oli vuosikymmenen vaihteessa useita liikkeitä, mm. urheiluliike, leipomo, vaatturi, vaatetusliike, verhoiluliike ja sekatavarain kauppa.
kerhot
emännät
1970-luku
Pahkamäen emäntien kerholaisia päättäjäisjuhlassa. Toinen oikealta Helga Puranen ja hänen vasemmalla puolellaan Anni Savolainen. Kolmas vasemmalta Kaija Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.5.1978.
1960-luku
koulut
Pahkamäen koulu 1963. 4-7lk. Kuva Valokuvausliike Hynninen, Kajaani.
Keiteleen kunnakirjasto
1920-luku
Pahkamäen kyläkirjasto 1970, jota Mirjam Nuutinen hoiti 19v. Kuvassa myös Martti Nyyssönen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.3.1970.
henkilöt
Pahkamäen kyläläisiä 1960-luvun alussa. Edessä lapset vasemmalta Kirsti Huttunen ja Riitta Huttunen. 1. rivi vasemmalta 2. Mirjam Nuutinen 4. Bertta Vilpponen 5. Eero Huttunen Toivolan poika 6. Kyösti Vilpponen 7. Yrjö Vilpponen 8. Erkki Leinonen Ristiharjun isäntä. Takimmaiset vasemmalta Anna Huttunen Toivolan emäntä vieressä Elsu Huttunen Toivolan vanha emäntä. Radion edessä vasemmalta Tauno Huttunen Toivolan isäntä, Ilmari Vilpponen ja Toivo Ikäläinen. Oikeassa reunassa kauppias Matti Mikkonen.
Vasemmalla Pahkamäen Otsatupsu. Kunnan omistuksessa oleva alue, josta ei ole kaadettu metsää vuosikymmeniin. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.5.1969.
Keiteleen kunnankirjasto.
metsätyö
Pahkamäen savotta. Tauolla vasemmalla Olavi Turkka, Eemil Tarvainen, Pentti Huttunen, Onni Dianoff, Kyösti ja Ilmari Vilpponen sekä Matti Matilainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.3.1968.
Pahkamäen savotta. Työnjohtaja Risto Into vasemmalla, metsähoidonneuvoja Eero Korpela ja työnjohtaja Pentti Huttunen mittahommissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.3.1968.
Pahkamäki, Ojala 1960-luku. Vasemmalta Toivo Ikäläinen, Kalle Ikäläinen ja Lauri Ikäläinen.
2020-luku
pihat
Paijulan koulurakennuksen pääty ja pihapiiriä remontin jälkeen.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Paijulan koulu mittavan kunnostustyön jälkeen
koulurakennukset
korjausrakentaminen
vanhemmat
talkoot
Yli satavuotiasta koulurakennusta peruskorjattiin mittavasti vanhaa kunnioittaen. Koulun vanhempainyhdistys teki talkootyönä suuren osan kunnostustöistä. Päärakennuksen lisäksi kouluun kuuluu toinen rakennus jossa tilat esikoululuokalle ja liikuntasalille.
alakoulu
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
koulukirjastot
Paijulan ala-asteella toimi koulukirjasto omatoimisesti koulun oppilaiden ja opettajien keskuudessa. Kirjastotila toimi myös pienryhmätilana. Nousiaisten pääkirjasto hankki uutta aineistoa sekä hoiti kokoelmaa.
Paijulan koulun oppilastöiden kevätnäyttely 1940-luvun alkupuolella
1940-luku
näyttelyt
käsityöt
Paijulan koulun oppilaiden koulutöiden näyttely keväällä koulussa.
Kuvissa Nousiaisten Paijulan alakoulun rakennukset. Vanhempi rakennus on vuodelta 1912 ja uudempi vuodelta 1991. Uudisosassa on eskarilaisten opetustila ja liikuntasali.
Raisio
rautatiet
Raision kirjasto
aikakauslehdet
evankelis-luterilainen kirkko
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino