aikakauslehdet
evankelis-luterilainen kirkko
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino
museoesineet
Honkajoki
Paimentorvi (4_193 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 193. Valmistettu sarvesta. Ontto ja päistä auki. Kummallakin sivulla kaksi reikää.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Varsinais-Suomi
Paimio
puumerkit
Uuno ja Aili Kerkolan puumerkkikokoelma.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä luvan haltijalta.
Paimion emäntä-, käsityö - ja kasvitarhakoulun johtokunnan kokouspöytäkirjoja 1897-1917
kotitalousoppilaitokset
johtokunnat
pöytäkirjat
Paimion emäntä-, käsityö- ja kasvitarhakoulun opetussuunnitelmia vuosilta 1917-1918
opetussuunnitelmat
1910-luku
Paimion emäntä-, käsityö- ja kasvitarhakoulun oppilaiden matrikkeli 1880-1917 sekä päästötodistuksia vuosilta 1910-1918
matrikkelit
päättötodistukset
Paimion emäntä-, käsityö- ja kasvitarhakoulun säännöt 1898
säännöt
Paimion emäntä-, käsityö- ja kasvitarhakoulun vuosikertomuksia vuosilta 1907-1918
toimintakertomukset
luonnonparannus
kylpyhoito
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
paikallishistoriat
Päiwiö, Juho
Paimion Varasvuoren ensimmäisen hyppyrimäen luonnospiirros
hyppyrimäet
mäkihyppy
Julkaistu Uuno Kerkolan perikunnan luvalla. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä.
Kerkola, Uuno
Laatokan Karjala
Jaakkima
Jaakkimanvaara
pappilat
Adler & Dietze, painaja Kruskopf Pehr Adolf, alkuperäisen kuvan tekijä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Helsingfors: A. W. Gröndahl & A. C. Öhman
Pohjois-Karjala
Kitee
Puhos
Laatokka
Ruskeala
maisema
luostarit
ortodoksinen kirkko
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Päivä koittaa!
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehden kuudessa perättäisessä numerossa touko-kesäkuussa 1878 julkaistu Minna Canthin kertomus Päivä koittaa!, nimimerkillä Wilja. Kertomus ilmestyi lehden numeroissa 42-44 ja 46-48 vuonna 1878.
Minna Canth
Ruuska, Marleena
Keuruun kaupunginkirjasto
Päiväkahvit Orimattilan kotitalousopiston heinäpellolla 1943
Orimattilan kotitalousopisto
heinänkorjuu
karjakot
1940-luku
Kuvassa työnjohtaja Teppo Alfin ja karjakko Tuulikki Dahlberg (edessä ruudullisessa asussa).
Orimattilan kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
kerhot
lapset
Paananen, Wellamo
Päiväkerholaisten laululeikki srk-talossa. Vuosi tuntematon.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Päiväkerholaisten laululeikki srk-talossa
Mannerheimin Lastensuojeluliiton Huittisten osasto
Huittisten seurakunta
päiväkerhot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
Huittisten Joulu
Päiväkirja Kiinan matkalta huhti-kesäkuu 1953 Muistiinmerkintöjä vuosilta 1953-1955
kulttuurimatkailu
päiväkirjat
muistiinpanot
Kiina
Peking
Digitoitu dokumentti sisältää kaksi oranssikantista ruudullista taskulehtiötä, joissa on numerot 1 ja 2 pienillä lapuilla etukannessa, näiden lisäksi vihkojen välissä on irrallinen keskikokoinen ruutuliuska sekä numerolla 3 merkitty keskikokoinen kiinalainen muistivihko. Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjaa suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan Kiinan-matkalta vuonna 1953 sekä sekalaisia muistiinpanoja vuosilta 1954 ja 1955. Matkapäiväkirjamerkintöihin pohjautuen Esko Viirret on toimittanut teoksen Kiinalaiset jutut ja Kiinan-matkan päiväkirja (Otava 2001). Tässä teoksessa on myös Haanpään matkan varrelta perheelleen lähettämiä kirjeitä ja postikortteja. Ensimmäinen lehtiö sisältää mm. Suomi-Kiina-Seuran, Erkki Tantun ja Tuure Lehénin puhelinnumerot. Tanttu oli Otavan taiteilija ja Haanpään kirjojen kansikuvien tekijä, jonka luona Haanpää vieraili Kiinan matkaa edeltävänä iltana. Vierailusta syntyi legenda, jonka mukaan Haanpää olisi lähtenyt matkalle mukanaan alkon paperikassi, jossa kalossit ja kaksi pulloa jaloviinaa. Lehén oli Suomen kommunistisen puolueen pääideologi ja kustantamo Kansankulttuurin johtaja. Vihkossa on merkintöjä ruoka-ajoista Kiinassa sekä delegaation jäsenten puhelinnumeroja hotellissa. Päiväkirja alkaa päiväämättömällä muistivetäisyllä, joka on jatkoa lopussa olevalle muistiinpanon alulle. Varsinaiset merkinnät alkavat lentokoneen noustua ilmaan Seutulasta kohti Leningradia. Lehtiön loppupuolella on kiinalaisia kirjoitusmerkkejä ja lyhyitä muistiinpanoja liittyen käytännön asioihin matkan aikana. Laajuus 93 tekstisivua Kirjoituspaikka ja -aika 17.4.-11.5.1953 Vihkojen välissä digitoiduilla irrallisilla paperiliuskoilla on merkintöjä liittyen matkaan ja joihinkin novelliaiheisiin. Laajuus kaksi sivua Toisen lehtiön alussa on kiinalaisia kirjoitusmerkkejä ja merkintä shanghailaisesta näyttelijättärestä. Laajuus 74 sivua. Kirjoitusaika 12.5.-27.5.1953 Kolmas muistiinpanovihko on vihreään sidottu viivoitettu muistikirja, jonka kannessa on kiinalaisia kirjainmerkkejä, lintufiguureja ja vihreä tähti. Ensimmäisen aukeaman vasemmalla sivulla on kirjainmerkkejä ja oikealla sivulla Maon kuva. Vihko alkaa Kiinan matkan päiväkirjalla. Laajuus 70 sivua. Kirjoituspaikka ja -aika 28.5.-13.6.1953, viimeinen merkintä tehty Suomessa Päiväkirjan jälkeen on muistiinmerkitty laulu sekä useita muistiinpanoja tuttavilta, juttuja ja junttalauluja, jotka on osittain tarkoitettu tekstien aiheiksi ja ideoiksi. Merkintöjen jälkeen lehtiössä on Aholan Antin sisaren sulhasesta ristiinpukeutumisjuttu ja Eetu Heiskalalta saatu aihe lestadiolaismiehestä, jota Haanpää käytti romaaniluonnokseen Puut. Teksti jatkuu jutuilla Eetu Heiskalan kokemuksista armeija-ajoilta, joita Haanpää käytti Puut-teoksessa sekä muuta materiaalia, josta selviää hyvin että Eetu Heiskala oli Aatu Tervassavun mallina. Päiväkirjamerkinnöissä myös Isaak Tabellin jaarituksia. Hän oli Iisakki Vähäpuheisen mallina. Haanpää käytti Iisakin kokemuksia hiihtokilpailuista novellissa Hiihtourheilijana kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953). Seuraavaksi vihkossa on viisi sivua shakkisiirtoja, välissä oululaisen taidemaalarin Väinö Tigerin karikatyyri Paavo Leinosesta Helsingissä 1954 ja kirjeluonnos kansanhuoltoministeriön hintaosastolle koskien Johnson-ulkolaitamoottorin käypää hintaa. Loppuosassa on merkintöjä menoista Kiinan matkaan liittyen, osoitteita ja puhelinnumeroita sekä runositaatti. Laajuus parikymmentä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 18.10.1953 ja 15.9.-29.11.1954 ja 4.7.1955
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Päiväkirjaa elokuu 1944 Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta elokuu 1944 Kirje. Elokuu 1944
sotakirjallisuus
rangaistukset
kirjeenvaihto
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen ruutulehtiö, jossa on vaalean turkoosit kannet. Dokumentti sisältää otteen Haanpään sota-ajan päiväkirjasta, episodin Matti Nokkasen joulusta romaanissa Yhdeksän miehen saappaat sekä Haanpään ja Ragna Ljungdellin kirjeenvaihtoa. Haanpää sai häätalossa kuokkavieraana humalassa käydystä tappelusta 10 vuorokautta yksinkertaista arestia, jonka hän suoritti yksikön putkassa, hirsimökissä Räisälän pitäjässä Karjalan Kannaksella elokuussa 1944. Pian tämän jälkeen hänet kotiutettiin. Laajuus 23 sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Räisälässä 17-26.8.1944. Viimeinen merkintä kenttähevossairaalassa "S:la". Julkaistu teoksessa Kirjeitä kahdesta sodasta (Otava 1977). Matti Nokkanen on palaamassa toipumislomalta jouluaattona takaisin sotaan, komennettuna uuteen yksikköön. Rautatieasemalla Matti tapaa entisen tyttöystävänsä Kaija Holmin ja ihastuu taas tämän hymykuoppiin. Into hieman lopahtaa kun Matti saa tietää Kaijan olevan lotta. Kaksikko suuntaa Kaijan asunnolle ja he viettävät yön yhdessä. Matti järkyttyy kuullessaan, että Kaija onkin naimisissa. Aviomies, vänrikki, saapuu yllättäen paikalle saatuaan joululoman. Piilotellessaan vuokraemännän puolella Matti joutuu kuulemaan sukupuoliaktin äänet, saman jonka hän itsekin koki aikaisemmin. Matti tuntee menettäneensä jotain arvokasta, lopullisesti nuoruutensa. Ikkunasta jouluyön tähti vilkuttelee kuin vänrikin tähti... Laajuus 20 sivua Kirjoitusaika 23.8.1944 Ilmestynyt teoksessa Yhdeksän miehen saappaat (Otava 1945), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Ragna Ljungdell oli ruotsalainen vasemmistolainen kirjailija, joka tahtoi Haanpäältä uutta käännettävää ja julkaistavaa. Ljungdell oleskeli tuohon aikaan Helsingissä, Kulosaaressa Huvila Stolzessa Parlandien vieraana. Parlandin veljekset Oscar ja Ralf olivat molemmat sodanvastustajia ja liittyivät lyhyeksi aikaa kirjailijaryhmä Kiilaan. Haanpää lähetti yhden jutun Yhdeksän miehen saappaat -teoksesta. Laajuus kaksi sivua Kirjoitettu 27.8.1944 Julkaistu teoksessa Kirjeitä kahdesta sodasta (Otava 1977).
Aineiston julkaimiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
sotapäiväkirjat
Digitoitu dokumentti on osa vaaleankellanruskeasta keskikoisesta muistiinpanovihkosta, jonka kannessa merkintä "PH". Koko vihko on digitoituna ja kuvailtuna osakokoelmassa Pentti Haanpään käsikirjoitukset. Haanpää kirjoitti päiväkirjaa ollessaan kenttähevossairaalassa Lonkan kylässä Vienassa ja jatkoi sitä myös sairaalan muutettua helmikuussa 1944 Juntusrantaan Suomussalmelle. Vihkossa on merkitty päiväysten yhteydessä "S:la [sairaala]." Haanpää siteeraa merkinnässä 23.7.1944 ironista sotasananpartta "Kusessa ollaan. Sanat: Mannerheim. Sävel: Linkomies. Risto Ryti ja Olympiaorkesteri." Ajanjaksona 4.-11.8.1944 Haanpää oli arestiputkan vartiopäällikkönä. Laajuus 64 sivua Kirjoitusaika 4.7.-11.8.1944
Päiväkirjaa heinä-elokuu 1944 Korpraali Puksun papinsäkki. Käsikirjoitus elokuu 1944 Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta elokuu 1944
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
huijaus
seksuaalinen käyttäytyminen
metsästys
Digitoitu dokumentti on kellertävänruskea keskikokoinen muistiinpanovihko, jossa on muutamassa osassa Haanpään sota-ajan päiväkirjaa, yksi novelli ja katkelma Seitsemän miehen saappaista. Vihkon alussa on katkelma päiväkirjaa, novellin jälkeen tekstiä on lisää. Päiväkirjaosuudet on kirjoitettu kenttähevossairaalassa. Päiväkirjamerkinnässä 23.7. Haanpää siteeraa tunnettua sota-ajan sanontaa: "Risto Ryti ja Olympiaorkesteri esittävät kappaleen Kusessa ollaan. Sanat: Mannerheim. Sävel: Linkomies." Viimeisellä lehdellä puoli sivua ylösalaisin käännettynä vielä lyhyt pätkä päiväkirjaa. Laajuus yhteensä noin 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika sairaala 4.7.-11.8.1944. Korpraali Puksun papinsäkki -tarinan Haanpää on kirjoittanut vartiopäällikkönä putkassa. Upseerit kerätyttävät vallatun alueen kanat suureen kolhoosiin, vahdiksi asetetaan sotamies, joka ei saa luovuttaa munia muille. Korpraali Puksu rakentaa pesien alle putken, jota pitkin munat vierivät kanalan alla olevaan varastoon, josta Puksu hakee ne. Kanalan vartija hermostuu ja hänen rehellisyyttään epäillään, kunnes upseerit havaitsevat Puksun järjestelmän. Puksun herkuttelu loppuu ja vartijan rehellisen miehen maine palautuu. Laajuus 15 sivua Kirjoitusaika 4.8.1944 Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Romaanikatkelma on vielä nimellä Seitsemän miehen saappaat. Sotamies Kasperi Ahven löytää lomallaan talvisodassa kaatuneen venäläissotilaan jäännökset ja ottaa haltuunsa tämän erinomaisen kiväärin, ampuu sillä hirven ja vie lihat kotiinsa. Kun loma loppuu, Ahven toimittaa kuluneet saappaansa huoltokeskuksen suutarinverstaaseen toivoen saavansa ne korjattuina takaisin. Verstaalla korpraali Isolintu kertoo, kuinka oli auttanut lestadiolaista ja kirjoitustaidotonta aseveljeä kirjoittamalla tämän kotiin ja pyytämällä voita ja rahaa tai käy huonosti. Vihkossa on myös 35 rivin jakso, joka on poistettu julkaistuista versioista. Siinä suutarien asuinkämpän ja viereisen pesulan johtajalotan asuinhuoneen väliseinään on tehty reikä, josta Isolintu ja muut seuraavat lottakomentajan elämää. Tämän luona käy yhtenään miesvieraita upseereista sotamiehiin. Yhden lähdettyä hän soittaa toisen paikalle. Viinaa juodaan ja ryske käy. Heti sodan jälkeen tällainen naturalistinen ja lottia halventava episodi ei ollut sovelias. Laajuus 10 sivua Kirjoitusaika 30.8.1944 Yhdeksän miehen saappaat ilmestynyt ensimmäisen kerran 1945 (Otava). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Päiväkirjaa heinäkuu 1955 Puut. Osa käsikirjoituksesta heinä-syyskuu 1955
metsätyö
vankeus
rauhanliikkeet
ratsastajapatsaat
Digitoitu dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjamerkintöjä Helsingin matkan ajalta sekä lukuja romaaniluonnoksesta Puut. Dokumentti on tallennettu kahteen keskikokoiseen ruskehtavakantiseen Kariston lehtiöön. Takakannessa merkintä: "Pentti Haanpään Piippola (kautta Aili Haanpää)". Päiväkirjamerkinnät ovat vuodelta 1955, jolloin Helsingissä pidettiin kansainvälinen rauhankongressi. Haanpää oli Kiinan matkan osanottajana kutsuttu mukaan Suomen valtuuskuntaan. Haanpää tapasi muun muassa Arvo Turtiaisen, Väinö Tigerin ja Jaan Kiivitin (Viron luterilainen arkkipiispa); Geneven hengessä myös uskonnolliset johtajat oli otettu mukaan rauhantyökongresseihin. Laajuus 3 sivua Kirjoitusaika 28.7.1955 Romaaniluonnoksessa Aatu Tervassavu menee puoleksi vuodeksi linnaan Matti Korpelaisen puolesta, joka on Aatun vanhempien menettämän talon uusi isäntä. Saatuaan tästä korvausrahat, Aatu häviää ne saman tien korttipelissä. Laajuus 30 sivua Kirjoitusaika 28.7.1955 Julkaistu nimellä Aatu Tervassavu pyyhkii syntejä teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Aatu Tervassavu viedään nostomiehenä sotaan Vienan korpeen. Sodan jälkeen Aatu jatkaa metsätöitä Kairanmaassa. Tauolla pitäjän lukkari tulee keräämään rahaa Mannerheimin ratsastajapatsaaseen, mutta Aatun mielestä marsalkka on hävinnyt kaikki sotansa sekä Venäjän palveluksessa että Suomen armeijan ylipäällikkönä; sisälllissodan oikeita voittajia olivat saksalaiset. Laajuus 13 + 7 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 1.8.1955 Julkaistu nimellä Aatu Tervassavu ja sota teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Ensimmäisen vihkon lopussa on kolme sivua "Lisäyksiä". Viimeisellä laskelmia viinasta, taloudesta ja Suomi-Kiina-seurasta. Ilmeisesti seuran sihteeri Aune Laurikainen, Haanpään rakastettu, maksoi matkasta rauhankongressiin tai oli lainannut rahat siihen ja Haanpää maksoi takaisin. Toisessa vihkossa on kuvaus siitä, kuinka Artturi Paksupohja yrittää ostaa Ukko Puulta metsäpalasta. Ukko vain muistelee sisällisotaa, jossa hänen vaimonsa ammuttiin oikeuden päätöksellä 2-1. Ukko itse pääsi kovana työmiehenä elinkautisella ja muistelee yhä punakaartia ja utopioi paremmasta hallituksesta. Teksti on romaaniluonnoksen viimeinen luku, osittain keskeneräinen ja samalla viimeinen Haanpään sanataiteellinen teksti. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 1.9.1955 Julkaistu nimellä Ukko Puu teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Viimeisen sivun alle on liimattu lappunen: "Luulisin tätä sivua Pentin viimeiseksi, mutta sieltähän asia selviää. AH".
Päiväkirjaa touko-kesäkuu 1954 Kuvauksia Kiinan matkalta kesä-heinäkuu 1954 Puut. Osa käsikirjoituksesta kesä-heinäkuu 1954
sairaalahoito
matkakertomukset
väkivalta
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu kellertävänruskeakantiseen pieneen ruutulehtiöön. Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjan touko- ja kesäkuulta 1950, kolme lukua teoksesta Kiinalaiset jutut sekä kaksi lukua romaaniluonnoksesta Puut. Lehtiön lopussa lehtiö on käännetty toisin päin. Siinä on myös kaksi kolmen rivin pätkän lisäystä kertomukseen Junaan. Viimeisellä sivulla on lisäys Kiinalaisiin juttuihin "Teh'in Shih - Kiinanmuurin rakennuttaja ja tyranni Huang". Haanpää joutui sairaskohtauksen takia Oulun piirimielisairaalaan, kuuluisaan "Vompakkiin" lähinnä arveltujen aivoinfarktioireiden takia. Siellä hän oli ylilääkäri Konrad von Baghin potilaana. Haanpäällä ilmeni myös sisäelinvaivoja jatkuvan alkoholinkäytön takia sekä vaurioita sydämessä, maksassa ja aivoissa. Haanpää kuvaa sairaalan arkea, tutkimuksia ja muita potilaita. Oulussa asuneet lankomiehet kävivät vierailuilla, samoin Aili ja Elsa-tytär Piippolasta. Sairaalapäiväkirja jatkuu lehtiön lopussa ja se on kirjoitettu lehtiöön ylösalaisin. Sen nimeksi on annettu Hullujenhuoneessa. Laajuus kuusi + neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulu 30.5.-5.6.1954 ja 7.-12.6.1954 Julkaistu koosteessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016). Suomalainen kulttuurivaltuuskunta vieraili Kiinassa keväällä 1953. Lehtiössä on kuvaukset jokimatkasta Nankingissa sekä vierailusta valtion ja yksityisen yhteisyrityksessä, lannoite- ja typpitehtaassa. Lehtiön alussa on luvut Meno ja Paluu ja loppuosa Jangtsea. Tekstit on julkaistu teoksessa Kootut teokset (Otava 1989) sekä teoksessa Kiinan-matkan päiväkirja (Otava 2001). Meno Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulun piirimielisairaala 6.6.1954, kolmen rivin lisäys myöhemmin vihkossa 12.6.1954 Paluu Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulun piirimielisairaala 10.6.1954 Kertomuksessa Metsänantia tukkijoppari Artturi Paksupohja hiihtelee keväthankia ja kiertää tavoittelemansa metsäpalstan. Paksupohja tulee sen omistavaan Laitilan taloon, jossa keskustelee eläväisen emännän kanssa kuppia tehden, kun isäntä ei ole kotona. Laajuus 16 + 2 sivua lisäyksiä + 12 sivua lisäyksiä lehtiön lopussa Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 16.6.1954, Korpelainen 25.6.1954 , lisäykset 11.-15.7.1954 Ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Kertomuksessa Ruoskanisku Paksupohja ajelee maantietä pitkin ja muistelee esi-isälleen, ensimmäiselle Artturi Paksupohjalle, sattunutta tapausta. Esi-isä Artturi oli ajanut valiohevosellaan ja sivaltanut ruoskalla mielestään laiskasti maleksinutta maantiensälliä. Tämä oli hypännyt kyytiin ja alkanut vaatia aikanaan saamatta jääneitä palkkarahoja ja uhannut kääntyä kruununmiesten puoleen. Tällöin saita isäntä oli joutunut maksamaan vaaditun summan. Laajuus kaksi sivua, erillinen seitsemän rivin lisäys Kirjoituspaikasta ja -ajasta ei merkintöjä Ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Jangtsea Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.7.1954, lisäykset Piippola 9.7.1954 ja Korpelainen 11.7.1954
Päiväkirjaa vuosilta 1940-1941 Novelleja. Käsikirjoituksia helmi-toukokuu 1941
talvisota
alkoholi
siirtolaisuus
huutolaiset
sankarivainajat
Digitoitu dokumentti koostuu irrallisista, keskeltä taitetuista 10 senttimetrin leveistä ruutulehdistä ja pienestä punakeltakantisesta muistilehtiöstä, jonka kannessa lukee pölkkykirjaimin "PIIPPOLA" ja jonka etukannen kääntöpuolella on numeroita. Loppusivuilla on shakkipelejä ja takakannessa pölkkykirjaimin "HAANPÄÄ" sekä nuoli kuvioon, joka on joko aurinko tai "ripsipiirakka". Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjaa ja novellien käsikirjoituksia. Päiväkirja kuvaa Haanpään kotiuttamisvaiheita ajalta 10.3.-19.4.1940 sekä viinanhakumatkaa Iisalmeen 16.4.1941, kun Oulun Alko oli markkinoiden takia suljettu. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika 26.8.1940 ja Iisalmi 16.4.1941 Päiväkirja on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016). Ensimmäisen sivun yläreunassa on sitaatti Samuli Paulaharjun teoksesta Ruijan suomalaisia: "Jumala on luonut nämäkin maat, vaikka ne onkin rumat". Sitaatti pohjustaa novellia Ruijaan, jossa 13-vuotias täysorpo Soron Jussi tuntee olonsa huutotalossa kurjaksi tylyn kohtelun takia. Kun Jussi on hakkaamassa koivuhalkoja pakkasessa, ohi hiihtävä mieskaravaani houkuttelee hänet mukaansa Ruijaan, leveän leivän ääreen ja merikalan pyyntiin. Jussi jää Ruijaan ja pyytää siellä merikalaa seitsemänkymmentä vuotta. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 21.2.1941 Ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Kevätmyrsky (1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Joutavan jäljillä on tarina Mäen ökytalon pojasta Sampasta. Hän tulee kateelliseksi nähdessään Amerikasta palanneen Takalon Antin, joka on rikastunut rapakon takana. Samppa päättää itsekin lähteä yrittämään onneaan. Perillä hän kauhistelee New Yorkin vilinää, mutta vielä enemmän kaivosmiesten työoloja. Samppa päättää lähteä takaisin Suomeen, mutta matkarahat eivät riitä perille asti. Samppa joutuu tarpomaan kotiin syysloskaisia teitä toistasataa kilometriä. Aamulla herätessään uuninpankolta hän toteaa, että "terveisiä joutavan jälijiltä". Dokumentissa novellin otsikko on Mäen Sampan matka tahi joutavan jäljillä. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 28.2.1941 Julkaistu nimellä Joutavan jäljillä ensimmäisen kerran julkaisussa Seura (23/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Arkisotaa-novelli kuvaa talvisodan hirmupakkasia, vartiomiesten ahdinkoa ja venäläisten yllätyshyökkäystä. Tämä Korpisodan aihepiiriin liittyvä, myöhemmin kirjoitettu irrallinen teksti on mahdollisesti tarkoitettu julkaistavaksi jossakin lehdessä. Laajuus 7 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 23.4.1941 Novellia ei ole julkaistu Myöhemmin nimetyssä novellissa Rouva Aalholm sairastaa pappi yrittää saada kuolemansairaan kauppiaan testamenttaamaan omaisuutensa kirkolle. Kauppias kuitenkin parantuu ja testamenttaa varansa rautatien rakentamista varten. Vihkossa novellilla ei ole otsikkoa. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 17.5.1941 Novelli on julkaistu vasta Haanpään kuoleman jälkeen Kootuissa teoksissa (Otava 1956), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novellissa Haudalla kertoja näkee sankarivainajien hautarivissä Sorrin Lekon ristin. Kertoja muistelee Lekon kertomuksia ja sotasankaruutta. Leko on kutien loputtua hakannut venäläisiä hengiltä paljain nyrkein. Kotouttamisen jälkeen Leko on kuollut keuhkotautiin, mutta hän kuitenkin päätyi itse kaivamaansa sankarihautaan. Tekstillä ei ole otsikkoa, Esko Viirret [EV] on tekstannut sen nimeksi "Haudalla". Tekstissä on elementtejä Haanpään omista kokemuksista, muun muassa Lekon repliikki, jonka mukaan sankarivainajien haudat olisi kannattanut kaivattaa jo syksyllä, sulan maan aikaan, kun kuitenkin tiedettiin sodan tulevan. Haanpää on kirjoittanut päiväkirjamerkinnässään 12.4.1940 seuraavasti: "Tuntematon sotamies" roudan jyystämiseen työlästyen: "olisivat kaivaneet nämäkin jo syksyllä: tiesihän sen, että niitä tarvitaan." (Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954, Into 2016) Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 21.5.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran julkaisussa Työväen kalenteri (1942) sekä teoksissa Nykyaikaa (Otava 1942) ja Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
päiväkodit
1970-luku
Lasten päiväkoti Muksula avajaispäivänä. Keskellä päiväkodin johtaja Ulla Nakari. Vasemmalla Leena Nykänen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.12.1973.
Wellamo Paananen
Päiväkoti Muksulan porukkaa 22.9.1977. Edessä Leena Nykänen ja takana Ulla Nakari.
Nousiainen
2010-luku
rakennukset
Päiväkoti Nuppulassa toimii neljä ryhmää, joista yksi on vuorohoitoryhmä. Päiväkoti toimii myös perhepäivähoidon varahoitopaikkana.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Kallio, Risto
Joensuu
henkilöt
kutsukortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Päivän pitkän uurastit : Sanfrid Möttösen muistelmat
muistelmat
henkilöhistoria
suvut
paikallishistoria
Pyhäjoki
Pyhäjokisen Torsten Sanfrid Möttösen (1905 - 1997) muistelmien pohjalta kirjoitettu elämäkerta.
Siltala, Arja
Arja Siltala
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.2.1956 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Pajarakennuksella isäntä Otto Saastamoinen Tossavanlahden Mäkelässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.11.1975.
Somero
paikannimet
nimistöntutkimus
Kultela
Someron Joulun vuoden 1982 numerossa ilmestynyt artikkeli Pajulan koulupiirin luoteisen, Kultelan kylään kuuluvan osan paikannimistä. Kyseessä ovat lähinnä Vanhan Torrontien lähiseudut Somerolla.
Kämi, Tuula
Somero-Seura
Pajula
Vahlion kulma
Artikkeli sisältyy julkaisuun Someron joulu/1980 s. 14-19
rakennuspiirustus
pakkahuoneet
Hämeenlinna
Keinusaari
1880-luku
Pakkahuoneet olivat varastotiloja, joissa tullattavat tavarat odottivat tarkastamista ja tullimaksun määräämistä. Tullimaksun maksamisen jälkeen lasti purettiin ja siirrettiin pakkahuoneeseen jälkitarkastusta varten. Tämän pakkahuoneen rakentamisesta Hämeenlinnaan ei ole varmaa tietoa. Jos se on rakennettu, se on sijainnut mahdollisesti rautatieasemalla. Kuvassa on teksti: "Fasad mot station." Kuvassa on leima: Arkitektbyrå, Alexandersgatan 24, Helsingfors.
Lindberg, K. L.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Pako ja paluu. Käsikirjoitus vuodelta 1935
amerikansuomalaiset
häpeä
vastuuntunto
novellit
Digitoitu dokumentti sisältää novellin Pako ja Paluu. Teksti on kirjoitettu koneella ja siinä on pieniä kynällä merkittyjä korjauksia. Tekstiin on lisätty viimeinen lause käsin: "Ensimmäisessä tilaisuudessa hän ryömisi pois häkistään, palaisi ja nöyrtyisi kohtalonsa edessä". Novelli kertoo ylioppilas Jamu Koskesta, joka pakenee New Yorkista piikatytön tultua raskaaksi. Jamu piiloutuu, mutta jää vangiksi veturin lumiauraan. Hän päättää lopulta palata tytön luo ottaakseen vastuun teostaan. Laajuus viisi sivua Ilmestynyt kokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
maatalousyrittäjät
järjestöt
historiikit
Laukaa
Haavisto, Riitta
Hyvärinen, Riitta (virh.)
Referoitu teos: Riitta Haavisto: Alla vihreiden viirien: Laukaan maataloustuottajat 1920-2010, Maataloustuottajien Laukaan yhdistys MTK-Laukaa, 2010.
asuinrakennukset
museorakennukset
muutostyöt
uusrenessanssi
nikkarityyli
Gadd Magnus
Palander Edvard
Fieandt Karl Johan von
suojeluskunnat
esikunnat
museot
kotimuseot
Palanderin talo
Lukiokatu 4
1870-luku
Nykyään Palanderin talona tunnetun rakennuksen rakennutti vuonna 1861 tarkka-ampujapataljoonan kapteeni Anselm Grahn. Grahn muutti pian kuitenkin perheineen pois Hämeenlinnasta ja myi talon vuonna 1873 lehtori Magnus Gaddille, jonka aikana rakennuksen julkisivut vuorattiin uusrenessanssityyliin ja maalattiin öljymaalilla. Myös pärekatto korvattiin asfalttihuovalla. Rakennuspiirustukset vuodelta 1875 liittyvät juuri tähän muutostyöhön. Lehtori Gadd rakennutti myös koristeellisen portin ja uuden aidan tontin ympärille. Lehtori E. W. Palanderin aikana talossa toimi myös Hämeen Sanomien kirjapaino ja konttori vuosina 1884–1890. Palanderit muuttivat Helsinkiin vuonna 1904, ja talon seuraava omistaja oli piirilääkäri Karl Johan von Fieandt, jonka perhettä asui talossa aina vuoteen 1968 asti. Osa talosta oli 1920-luvulta lähtien ensin Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin, myöhemmin Hämeenlinnan sotilaspiirin esikunnan omistuksessa. Piharakennukset ovat suojeluskuntapiirin ajalta 1920- ja 1940-luvuilta. Palanderin talo tuli Hämeenlinnan kaupungin omistukseen vuonna 1969. Nykyään siinä toimii Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon kotimuseo Palanderin talo, joka kertoo asumiskulttuurista 1800-luvun Hämeenlinnassa. Portti uusittiin vuoden 1874 piirustusten mukaan vuonna 1994.
urheilijat
Palkittuja nujulaisia. Vasemmalla Jarmo Hytönen, Hannu Hytönen, Ilkka Leinonen, Raine Nakari, Terho Penttonen ja Vilho Ikäläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.4.1973.
Pallo-Pojat, ilmiö Haapamäellä jo 60 vuotta
Haapanen, Olli
Pallopeli käynnissä Kuivannon koulun pihalla
koulut
Kuivanto
koulurakennukset
oppilaat
1950-luku
Pallopeli käynnissä Kuivannon koulun pihalla 1950-luvun alussa. Tuomarina O. Immonen.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 500 numeroitua kappaletta.
Rope, Jenni
Rikhardinkadun kirjasto
Luutonen, Maija
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
Af madame Armande R. ; öfversättning af Albin Grundelstierna. Osat I–IV. Kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Roland, Armande
Stockholm (Kongl. Finska boktryckeriet hos directeuren Johan A. Carlbohm).
Kääntäjä: Albin Grundelstierna.
swe
Teos on taiteilijakirja. Vanhan näköiset pahvikannet, jotka lävistetty pellavanarulla. Sisällä käsin värjättyjä lehtiä, joilla latinaa muistuttavaa kirjoitusta. Teos avautuu rasian tapaan narun varassa. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Simpura, Katariina
paloasemat