Keitele
valokuvat
pappilat
piano
1960-luku
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
saunat
Pappilan sauna koivujen katveessa rantapolun varressa 22.6.1965. Rakentanut Yrjö Malinen.
rakennukset
Pappilan ulkosauna. Rakentanut Yrjö Malinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Pappilan vanhan halkoliiterin pihanpuoleinen sivu 22.6.1965
Pappismies Ivan Petroffin syytökset Pohjois-Karjalan luterilaisia pappeja vastaan vuonna 1809
Pohjois-Karjala
papit
luterilaisuus
evankelis-luterilainen kirkko
Arno Rafael Cederberg, kirjailijanimi A. R. Saarenseppä, (1885–1948) oli suomalainen historiantutkija ja arkistomies, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Hän loi tutkijanuran kahdessa maassa toimimalla historian professorina ensin Tarton yliopistossa 1919–1928 ja sitten Helsingin yliopistossa 1935–1948.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 CED – Myös teoksessa: – Suomen kirkkohistoriallisen seuran vsk. 4. – >>124194780011PKSV (lainattava)
A. R. Cederbergin tiedonanto
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Cederberg, Johan Antero
seurakunnat
kotiseutukuvaukset
paikallishistoria
1800-luku
Cederberg, J.A.
Winter, Helmer (suomentaja)
Parainen
Pargas
kalkkiteollisuus
kalkindustri
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Pienen pahvisen leivoslaatikon sisällä on 7 x 8 cm kirja, 12 s. Lisäksi 10 värillistä originaalivedosta sekä väridia paperitaitoksen sisällä. Kuvien aiheina onnelliset ihmiset ihannemaisemissa. Tekijän signeeraama numeroitu kappale, ex. 41/100.
Lehtinen, Jukka
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
henkilökuvat
Honkajoki
1940-luku
Päreittentekoa Hällin talon pihassa (2_4 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1948. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 152 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 88.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Finnberg, Gustaf Wilhelm
Pargas Kalkbergs Aktiebolag
murteet
kansallispuvut
kirkot
rälssitilat
matkaoppaat
hembygdsskildringar
resehandböcker
dialekter
folkdräkter
kyrkor
frälsehemman
Hugg, Karl
Pargas turisten : sockenbeskrivning & kulturhistoriska uppsatser
foldräkter
Parhaat tähänastisista: Evankeliemijuhla 86 Huittisissa
Evankeliumijuhla
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Rantanen, Veikko
Parhalahdelta iöytyi jälleen kupariplootuja
Pyhäjoki (kunta)
arkeologia
muinaisjäännökset
rahalöydöt
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Salovaara, Martti
Pyhäjoen kirjasto
Pyhäjoki
maatalousalan oppilaitokset
kurssit
Raahen Seutu
kyntö
hevonen
miehet
maataloustyöntekijät
tallit
Pukkila -- Kantele
Eemeli Eerakkala (vas.) ja Eino Lempälä ovat menossa kyntämään parihevosten kanssa. Vasemmalla näkyy Mattilan talli. Kuva on otettu 1930-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Teos on taiteilijakirja. Kannet japanilaista paperia, käsin sidottu lankasidos. Teos paperipussin sisällä. Sisältönä tekijän runoja Pariisista. Rajoitettu painos, 100 kappaletta. Lankasidos.
Moilanen, Tuula
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön. Kuvattu Pariisissa 6.11.2008.
Hinkka, Jorma,
Teos on taiteilijakirja. First published 1926.
Aragon, Louis
Teos on taiteilijakirja. - Impressioita Pariisin matkalta, tussipiirroksia.
Kajander, Ismo
Scarlat, Sacha
paikalliskokoelmat
kotiseutututkimus
joululehdet
Parkanon nuorisoseura
Parkanon nuorisoseura ry
muistomerkit
patsaat
veistokset
Parolan leijona
varuskunta-alueet
Hattula
Parolannummi
1930-luku
Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II saapui seurueineen heinäkuussa 1863 Parolannummelle. Keisarin ohjelmaan kuului Suomen sotaväen katselmuksen ja ohimarssin ohella sotaharjoituksen seuraaminen. Saman vierailun yhteydessä keisari allekirjoitti Hämeenlinnassa J. V. Snellmanin laatiman kieliasetuksen, joka nosti suomen kielen tasavertaiseen asemaan ruotsin kanssa. Hyvin onnistuneen keisarivierailun muistoksi Suomen upseerit päättivät hankkia Parolannummelle muistomerkin. Upseerit ottivat ensin yhteyttä ruotsalaiseen kuvanveistäjään Carl Eneas Sjöstrandiin, joka ehdotti leijona-aihetta pronssiin valettuna. Pronssipatsasta pidettiin kuitenkin liian kalliina, ja lopulta patsas tilattiin kuvanveistäjä ja taidemaalari Andreas Fornanderilta, joka antoi valaa leijonan halvasta metalliseoksesta. Parolan leijona -patsas pystytettiin vuonna 1868 Parolannummen leirikentän laidalle. Huonoon kuntoon päässyt muistomerkki kunnostettiin perusteellisesti kesällä 2011.
Laurila, Usko
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Partiokulkue Iisalmen keskustassa 1950-luvun lopulla
Iisalmi
kulkueet
1950-luku
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
partiolaiset
Partiolupauksensa antaneet tytöt ja pojat lupauksenantotilaisuudessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.3.1967.
Keiteleen partiopoikia leirillä Pajulan saaressa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.6.1967.
Kojo, Anssi
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. - Teos on muodoltaan 8-sivuinen partituuri pahvisissa taitoskansissa. Numeroitu kappale (83/200).
Teos liittyy Parts (for Muuri) -nimiseen, Helsinki Biennaalin ohjelmistoon kuuluvaan, kolmiosaiseen performanssia ja työpaja sisältäneeseen taidetapahtumaan (14.08.21 / 29.08/21 / 04.09.21): "Parts (for Muuri) was commissioned by Zodiak - Center for New Dance for Helsinki Biennnial and was made possible through their support. 'Patsastellaan' is supported by Kone Foundation.
Prevett, James
Mustonen, Maarit
Webb, Stephen James
kampaajat
1970-luku
Kaisa Kananen (vas.) ja Terttu Kärkkäinen uusissa tiloissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.12.1970.
parturi-kampaamot
Parturi-Kampaaja Terttu Kärkkäinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.10.1975.
Parviainen, Pekka
Castren, Aki
Kekkonen, Urho
jälleenrakennus
peruna
kellarit
metsänhoitajat
Tarina kertoo hakkuille tilatusta perunakuormasta, jolle ei löytynyt sopivaa kellaria. Oli talviaika ja osa perunakuormasta paleltui. Castren ja Kekkonen olivat opiskelukavereita ja huonoissa väleissä keskenään. Kekkosen kalareissuille ei aluemetsänhoitaja osallistunut.
Arrela, Lauri
Kähkönen, Esko
Raisio
näytelmät
kaupunginosat
kylämatkat
Pasala, Euroopan kaunein paikka– muisteludraama herättää eloon Pasalan pientaloalueen rakentamisen ja elämänmenon 1940-luvulta 1960-luvulle. Turussa oli sotien jälkeen runsaasti töitä, ja monet maaseudulta töiden perässä tulleet asettuivat asumaan Pasalaan. Raision ensimmäisen omakotiyhdistyksen perustaminen vuonna 1957 oli osoitus pasalalaisten hyvästä yhteishengestä. Huvitilaisuudet läheisellä Raision työväentalolla tarjosivat virkistystä ja vaihtelua arkiselle aherrukselle. Kaikessa mukana ollut Pasalan suuri persoonallisuus Väinö Petänen teki muun muassa arvokasta nuorisotyötä järjestämällä alueen lapsille monenmoista toimintaa. Tästä kiihkeästä elämänmenosta kertoo draamateksti tapahtumien yltäessä aina 1970-luvulle, jolloin sai alkunsa Korroosio-yhtyeen tarina. Kaikkea tätä täydentää ansiokkaasti Aimo Ruisniemen lapsuudenvuosien muistelus Räsä Pasala.
Koivisto, Altti
Petander, Nina
Raisio-Seura ry.
asuinrakennukset
1830-luku
Pasala. Keitele, Hamula. Hamulan kylän vanhimpia tiloja. Tilan nimenä Finni 1700, 1705. Ison vihan jälkeen talon nimeksi vakiintui Pasala. 1880-luvulta talo tuli tunnetuksi majatalona. Päärakennus on toiminut Hamulan kylän keskeisenä rakennuksena. Pasala oli taloja, jotka olivat osallisena Keiteleen majatalo- ja kyytilaitoksessa. Päärakennuksen vanhemman osan kivijalassa on ns. karsikkokivi, johon on kaiverrettu vuosiluku 1837. Ns. uudempi osa eli nykyinen tupa on päärakennukseen tehty 1800-luvun loppupuolella.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
1900-luku
Pasala. Keitele, Tossavanlahti. Tila on ns. kantatila. Päärakennus on rakennettu 1903. Tila on ollut Svante Saastamoinen suvun hallussa 1800-luvulta.
aitat
1860-luku
Pasala. Keitele, Tossavanlahti. Pihapiiriin kuuluu vuonna 1867 rakennettu yksinäisaitta, jota on käytetty vilja-aittana.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 7.6.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
kartanot
puistot
rannat
kävelytiet
Karlbergin kartano
Karlberg
Aulanko
Hämeenlinna
1920-luku
Eversti Standertskjöldin hankkimat kuvapatsaat näyttävät tässä luultavasti 1920-luvulla otetussa kuvassa hyväkuntoisilta. Tarkkaan ei tiedetä, milloin Karlbergin kartanon edustapuiston rantakäytävää reunustavat patsaat hävisivät puistosta. Ainakin 1930-luvun kuvissa niitä vielä näkyy.