henkilöt
kirjailijat
hautajaiset
omaiset
Haanpää, Elsa
Haanpää, Aili
Ruovinen, Irja
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Terttu
Piippola
Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa etualalla Aili ja Elsa Haanpää.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
lesket
Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa Aili Haanpää.
Pikkarainen, Väinö
Huikari, Vilho
Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa Väinö Pikkarainen ja Vilho Huikari.
Rouvinen, Irja
Reenpää, Hannes
Karppinen, Heikki
Kirjailija Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa Heikki Karppinen, Hannes Reenpää ja Hannes Kauppinen.
Kirjailija Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955.
Haanpää, Oskari
Haanpää, Olli
Kirjailija Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa mm. Olli, Oskari ja Elsa Haanpää.
Haanpää, Suoma
Kirjailija Pentti Haanpään hautajaiset 16.10.1955. Kuvassa mm. Suoma ja Oskari Haanpää.
koululaiset
lapset
Haanpää, Pentti
Okkonen, Väinö
Pentti Haanpään luokkakuva vuodelta 1920. Opettaja Väinö Okkonen.
Pentti Haanpään majoituspaikka Hyvinkäällä
rakennukset
matkustajakodit
Hyvinkää
Matkustajakoti Hyvinkäällä, jossa Pentti Haanpää majoittui Helsingin matkoillaan.
Pentti Haanpään muistotilaisuus Iso-Lamujärvellä
muistolaatat
muistotilaisuudet
Hankonen, Kalle
Rouvinen, Veikko
Pyhäntä, Lamujärvi
Kirjailija Pentti Haanpään muistotilaisuus Iso-Lamujärvellä. Pentti Haanpään muistolaatta Iso-Lamujärjen Pitkänsaaren rannassa.
nimikkoseurat
kokoukset
Koskela, Martta
Koskela, Anna-Liisa
Pentti Haanpään seuran kokous Korpelaisessa vuonna 1957. Aili Haanpää pitämässä puhetta.
työtilat
työpöydät
Kirjailija Pentti Haanpään työpöytä Piippolassa.
Pentti Haanpään vene Lamujärven rannalla
veneet
järvet
Pentti Haanpään vene Lamujärven rannalla. Korpelaisen veneranta.
Oulu
Pentti ja Aili Haanpää vuonna 1953. Kuva on otettu Oulussa.
Pentti ja Aili Haanpää sekä Iikka Tabell
Tabell, Iikka
Leskelä
Pentti ja Aili Haanpää sekä Iikka "vähäpuheinen" Tabell vuonna 1951 Piippolan Leskelässä.
haudat
Pentti ja Aili Haanpään hauta. Kuva on otettu vuonna 1972.
sotilaat
sota-aika
jatkosota
talvi
lumi
lumipeite
miehet
saunat
Pentti Lehtinen toimi talvisodan aikana autonkuljettajana Lentojoukoissa ja kuljetti lentäjiä Santahaminasta Malmin lentokentälle ja takaisin. Jatkosodan aikana Lehtinen toimi komppanianpäällikkö, insinööri Taivaisen autonkuljettajana aina sodan loppuun saakka. Ammusvarastojen huvetessa Taivainen kävi purkamassa siltarakenteista räjähdyspanoksia, joita he Lehtisen kanssa kuskasivat auton takakontti täynnä kuoppaisessa maastossa uusiokäyttöä varten. Kevättalvella 1942 komppania oli Petsamossa Litsajoentien eli Russenstrassen, saksalaisten Parkkinasta Litsajoen rannalla oleviin asemiin johtavan huoltotien varressa vastaamassa tien toimivuudesta. Pentti Lehtinen oli paikalla, kun Neuvostoliitto oli jo aloittanut suurhyökkäyksen ja pitkälle saartanut Petsamon yläluostarilta saakka saksalaisten ja myös huoltotien varressa olevan suomalaiskomppanian asemat. Arktinen lumimyrsky kuitenkin keskeytti Neuvostoliiton joukkojen etenemisen ja pyyhkäisi lumeen koko Litsajoentien haudaten mm. toista sataa kuorma-autoa käsittäneen kolonnan hangen alle. Pentti Lehtinen toimi sodan jälkeen Pukkilassa kuorma- ja linja-autoliikennöitsijänä. Teksti: Kaija Tommila Ensimmäisessä kuvassa on oikealla Pentti Lehtinen. Kuvattu tunturissa 3.5.1942. Sen jälkeen on kuva komppanian majoituksesta Petsamossa. Kolmannessa kuvassa komppanian muona-auto alkaa hahmottua myrskyn jälkeen lumihangesta 8.5.1942. Neljännessä kuvassa Taivainen (vas.) ja Pentti Lehtinen ovat lumimyrskyn jälkeen avatulla Litsajoentiellä 9.5.1942. Viidennessä kuvassa suomalaiset sotilaat ovat tunturisaunassa 12.5.1942. Pentti Lehtinen vasemmalla lumihangessa. Viimeisessä kuvassa siirrytään Petsamosta Karhumäkeen 1942. Tiet olivat huonokuntoisia sielläkin.
Pukkilan kunnankirjasto
autot
hiekka
kuopat
kuorma-autot
kuljettajat
Ensimmäisessä kuvassa on kaksi Pentti Lehtisen Mercedes Benz -mallista autoa (vasemmanpuoleinen on vanhempi). Lehtinen siirtyi käyttämään saksalaista Mercedes Benz -automerkkiä osittain puutavarayhtiö Eklöfin toivomuksesta, sillä autot toimivat pääasiassa propsin ajossa Porvooseen. Uitot Porvoonjoesta loppuivat, kun siirryttiin maantiekuljetuksiin. Toisessa kuvassa auto on hiekan ajossa. Hiekkakuoppa sijaitsi Teikarinmäen kupeessa. Hiekkaa ajettiin runsaasti sodan jälkeen vilkkaan asunto- ja tienrakentamisen tarpeisiin. Kolmannessa kuvassa on Lehtisen seuraava kuorma-auto, englantilainen Thames. Kuvassa auton vieressä seisoo pitkään kuorma- ja linja-autokuljettajana toiminut Leevi Hautala.
linja-autot
linja-autoliikenne
liikennöitsijät
Pentti Lehtinen aloitti 1950-luvun lopulla linja-autoliikenteen kauppias Impi Aallolta ostamallaan Volvo-merkkisellä linja-autolla. Liikennöinti linjalla Myrskylä-Pukkila-Mäntsälä-Helsinki aloitettiin vuonna 1959 kuvassa olevalla Volvo-merkkisellä linja-autolla, jossa oli suomalainen Kutterin kori. 1970-luvun lopussa Pentti Lehtinen myi pois linja-autoliikenteen ja keskittyi säiliöautoliikenteeseen ja puutavaranajoon.
Pentti Nikulainen pajansa edustalla Tossavanlahdessa
Keitele
valokuvat
pajat
Pentti Nikulainen pajansa edustalla Tossavanlahdessa. Paja rakennettiin ennen sotia ja purettiin 1950-luvun alkupuolella. Alkuperäinen kuva Pekka Nikulainen.
Keiteleen kunnankirjasto
Rahastaja Pentti Nyström sekä Arvi ja Viljo Lehtisen ensimmäinen sotien jälkeen hankittu Sisu vuosimallia 1948. Kuva on otettu Agricolankadulla Helsingissä vuoden 1950 tienoilla.
Pentti Vanhahonko istumassa reessä maantiellä Vanhahongon talon edessä
Vanhahonko, Pentti
henkilökuvat
Honkajoki
1940-luku
Pentti Vanhahonko (synt. 1942) istumassa reessä maantiellä Vanhahongon talon edessä (3_15 Honkajoki, Kirkonkylä).
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
perheet
sukulaiset
Haanpää, Mikko
Pentti, Oskari ja Mikko Haanpää vuonna 1953 Nivalan talossa.
Brahe, Pietari
henkilöhistoria
politiikot
aateli
Ruotsin vallan aika
1600-luku
kenraalikuvernöörit
Rönnbäck, Ernst
Lapinlahti
kärryt
kamerat
polkupyörät
Sonninen, Martta
Martta Sonninen (myöh. Vänttinen) peräkärryn kyydissä. Hänellä oli haitarikamera, jolla hän kuvasi ahkerasti. Kyydissä on myös naisten polkupyörä. Aineiston luovuttaja: Tuula Pitkänen
Lapinlahden kunnankirjasto
markkinat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Anja Paananen voitti Nilakan perinteisillä kevätmarkkoinoilla uuden perämoottorin, jonka luovutti liikkeenjohtaja Tuomas Kokoi. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.5.1973.
Paananen, Vellamo
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.9.1968 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
vanhemmat
asuinrakennukset
Iisalmi
Makkaralahti
1920-luku
Kuva vuodelta 1925. Pajulahti-nimisen talon seinustalla vasemmalla ensimmäisenä: Antti Pietikäinen, seuraavina poika Kalle ja puoliso Henriikka. Keskellä edessä: tytär Hilja.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Perhe rappusilla Iisalmen Makkaralahdessa
Kuva vuodelta 1924. Pajulahti-nimisen talon rappusilla vasemmalla seisaaltaan: Martta Pietikäinen ja Antti Pietikäinen. Istumassa Vaimo Henrikka ja sylissä Tauno, Eemil ja Kalle sekä tuntematon tyttö.
Perhe-Kunda, Pila-Kirjoitus Epä-Luuloista, Kolmessa Osassa
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
Hattula
Hämeenlinna
Jaakko Juteinin Perhe-Kunda on ensimmäisiä suomenkielisiä kokeiluja näytelmäkirjallisuuden alalla. Se on kolmeen osaan jaettu vuoropuhelu, joka on kannanotto koulutuksen ja valistuksen puolesta, taikauskoa ja uskomuksia vastaan. Talollisen poika ja talon renki pilkkaavat kahden vanhan naishenkilön ennustuksia ja uskomuksia. Nuorukaiset, joista toinen tekeytyy naiseksi, alkavat kiistellä vanhusten kanssa aaveista ja taikakeinojen tehosta ja osoittavat lopulta kaiken sellaisen valheeksi. Tapahtumat päättyvät juhlaan talon lehtimajassa, jossa juodaan "walistuksen ja Suuren Ruhtinaan" malja.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
Kansalliskirjasto
kurssit
perhepäivähoitajat
Perhepäivähoitajakurssilaisia erojaiskahveilla. Oikealla edessä Airi Jalkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.2.1976.
Keiteleellä on 17 perhepäivähoitajaa, joiden huostassa on 40 lasta. Kuvassa päivähoitajat Birgitta Niskanen (vas.) ja Anita Saastamoinen. Oikealla yhden lapsen isä Pauli Isopahkala. Lapset vasemmalta Jouni 2v., Heidi 2v., Sanna 1v. ja Piia 1v. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.10.1977.
Perhepäivähoitajia koulutetaan. Luennoitsijana Eeva Räty (takana) ja aihe sosiaalipsykologia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.10.1975.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Äkryn koulupiirin alueelta. Kirja kertoo entisaikojen elämästä, ihmisistä, työstä ja kaikesta, joka kuuluu kylän kuvaan olennaisesti.
Kangasniemen kansalaisopisto Tunne kotikyläsi - tallenna tieto -kurssi
Perinnetietoa Harjunmaan koulupiirin alueelta
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Harjunmaan koulupiirin alueelta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
Perinnetietoa Luusniemen kujaisten ajoilta
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Luusniemen koulupiirin alueelta.
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Rytkölän alueelta. Kirja sisältää asioita menneiden sukupolvien asutuksesta ja asukkaista, työstä, palveluista, kokoontumispaikoista, kulkureiteistä ja sota-ajasta.
Perinteikäs Laukaan yleisurheilu- uuden nousun kynnyksellä
Vehviläinen, Vilho
Keuruun kaupunginkirjasto
Jokisuunselkä
Mutasaari
Rohelmasaari
Lahessaari
Puolakka, Heikki Vihtori
Puolakka, Tuomas Vesteri
Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
Mutenia, Frans Toivo (Franssu)
Peltonen, Armas
Peltonen, Eelis
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
Kyrö, Onni Mikael
Puolakka, Oiva Kauko
kalastus
nuottakalastus
kalastusvälineet
hauki
Keväisin kun Jokisuun selkä aukesi kaikki kynnelle kykenevät miehet ryntäsivät Koppelosta kalastamaan Jokisuulle. Kalastustukikohtina olivat Mustasaari, Lahessaari ja Rohelmasaari. Kalaa nuotattiin yleensä muutamia päiviä yhtä soittoa ja iltaisin kokoonnuttiin nuotion ääreen kertomaan kalastusjuttuja. Tuoretta kalaa piti saada keitettyä ennen kaakkurin huutoa jotta saatiin turvattua kesän kalaonni. Perinteisiin kuului myös vesilintujen munien syönti. Jotkut keräsivät linnun munia jopa työkseen. Suurimman kalan Jaakko oli nähnyt Hirvinuorassa Peskun lahdessa, kun hän oli ollut nuottaamassa isänsä kanssa. Nuotassa oli näyttänyt olevan keko, jolla oli kahvikupin kokoiset silmät. Keko osoittautui yli kaksi metriseksi haueksi, joka onnistui kuitenkin pakenemaan nuotan perältä. Isoja kaloja oli tullut myös saaliiksi asti. Suurin Jaakon saama taimen painoi perkattuna 11 kg 400 g ja monta kertaa karkuun päässyt ja lopulta saaliiksi saatu hauki yli 14 kiloa.
Kyrö, Jaakko Anton Topias
Vaattovaara, Merja
Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
kartanot
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen ja hänen puolisonsa Sylvi Kekkonen kunnioittivat läsnäolollaan Pernon kartanon 500-vuotisjuhlaa. Kuvassa presidenttiparin toivottavat tervetulleiksi kartanon isäntäväki Torsten ja Hilla Ahlström sekä heidän lapsensa.
Raision kirjasto
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Juhlavierasjoukko kerääntyneenä seuraamaan Ruutanalammen rannalla esitettyä kuvaelmasarjaa Pernon historiasta. Takana Pernon vanha päärakennus, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1961.
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Kartanon historiasta kertovan kuvaelmasarjan kahdeksasta kuvaelmasta vanhin edusti 1540-lukua ja nuorin kertoi vuoden 1808 tapahtumista.
1980-luku
urheilijat
soutu
Yksittäisistä raisiolaisista urheilijoista on kuitenkin tunnetuin soudun jättiläinen, kolminkertainen olympiavoittaja Pertti Karppinen.
M.S.
kuorma-autonkuljettajat
ihmiset
Pukkila -- Kantele
kyläkaupat
Ensimmäisessä kuvassa Mauno Perttilä (vas.) ja Jussi (Leo) Lehto seisovat Perttilän kaupan kuorma-auton edessä. Auton lavalla on puukaasua. Kuorma-autolla haettiin Lahdesta tavaroita kaupalle. Toisessa kuvassa ollaan Lahden Keskolla. Kuvasta tunnistettu Eino Perttilä (oik.) ja Jussi Lehto. Kolmannessa kuvassa Jussi Lehto on Kanteleella, kyläkaupan vieressä.
tytöt
myymälät
tikkaat
Kanteleella sijainneen Perttilän kaupan pihalla ovat Leena Luoto (vas.), Sirkka Soirola (Rousi), Pirkko Otama (Takala), Ella Perttilä ja hänen edessään Eeva Perttilä. Toisessa kuvassa on Ella Perttilä. Taustalla näkyy kaupan kuorma-auto ja öljytynnyreitä. Kuvat on otettu n. vuonna 1940.
piharakennukset
Mauno Perttilän kaupan piharakennukset Kanteleella. Perttilä osti Otaman talon vanhat rakennukset, joiden seinään on kuvassa kiinnitetty vaalimainoksia. Kyseessä ovat ensimmäiset sotavuosien jälkeiset eduskuntavaalit, jotka pidettiin maaliskuussa 1945. Niihin saivat osallistua myös vasemmistoryhmät, esimerkiksi jatkosodan jälkeen perustettu Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL). Vuonna 1939 valittu eduskunta, niin sanottu pitkä parlamentti, oli istunut vuoteen 1945 asti. Vasemmanpuoleinen aitta on purettu, mutta oikeanpuoleinen rakennus, jonka edessä on hevospuomi, oli paikallaan vielä kesällä 2014.
Perttilän kauppa heräsi henkiin maatalousnäyttelyssä
kauppiaat
talkkuna
pakkaukset
Mauno Perttilä osti kaupan Kanteleelta vuonna 1925. Kaupan yhteydessä toimi silloin limonaatitehdas (Kanteleen Vesitehdas) ja leipomo. Pyydetty kauppahinta oli 40000 markkaa ja hevonen, mutta maunon isä Oskari tinki hinnasta pois hevosen. Kauppa suljettiin vuonna 1992. Kanteleen maatalousnäyttelyssä heinäkuussa 2005 kyläkauppa heräsi henkiin. Kuvissa kauppaa esittelee Mauno Perttilän poika Eino Perttilä. Kahdessa alimmaisessa kuvassa on alkuperäinen Kanteleen talkkunaa -pussi. Talkkunan valmistus aloitettiin vuonna 1956 ja sitä keitti pisimpään Veera Rentola. Vieno Lempälän mukaan resepti oli: pataan pannaan kaksi säkillistä kauroja, kolme kuupallista herneitä ja kuupallinen suolaa. Keitetään, kuivataan, kuoritaan ja jauhetaan kahteen kertaan. Valokuvat on ottanut Virpi Kallio.