rakennukset
Honkajoki
Piharakennus (1_83 Honkajoki). Hirsirakenteinen yksikerroksinen asuin- ja aittarakennus. Rakennuksen toinen puoli ilmeisesti asuinkäytössä, toinen puoli ikkunaton. Vasemmalla takana näkyy tilan päärakennus. Sama rakennus eri kuvakulmasta kuin kuvassa 1_82. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
lypsy
halonhakkuu
ihmiset
Ensimmäisessä kuvassa Teuvo Mäkelä poseeraa valokuvaajalle ja taustalla hänen äitinsä Elsbeth Mäkelä lypsää lehmää. Taustalla vanha navetta, joka on purettu 1960-luvulla. Toisessa kuvassa Teuvo Mäkelä hakkaa halkoja.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 16.8.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Pihlajaveden Matti Raivio hiihdon ensimmäinen maailmanmestari vuodelta 1926
Nieminen, Pentti
Keuruun kaupunginkirjasto
Piikaflikkoja ja plankkukuormia : Pomarkun kotiseutukirja
Pomarkku
paikallishistoriat
Lintunen, Tiina
Pomarkun kunta
kirkkorakennukset
Piippola
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
henkilöt
meijerit
Haanpää, Aili
Piippolan meijerin johtokunta 1930-luvulla. Meijeripäällikkönä toimi Aili Karjalainen.
osuuskassat
Piippolan osuuskassan talo 1950-luvun alussa. Takana meijeri.
Piippo, Janne
Korpela, Aappo
Takkinen, Juuso
Piippolan osuuskassalaisia: Aili Haanpää, Janne Piippo, Aappo Korpela ja Juuso Takkinen.
Huikari, Vilho
Koivumäki, Terttu
Anttila, Toivo
Aili Haanpää työskenteli Piippolan osuuskassalla. Kuvassa mm. Aili Haanpää, Vilho Huikari, Terttu Koivumäki ja Toivo Anttila. Kuva on otettu vuonna 1956.
Ähkynen, Arvi
Leskinen, Eero
Partanen, Johannes
Piippolan osuuskassalaisia. Aili Haanpää (kuvassa keskellä) työskenteli ko. paikassa.
postitoimipaikat
pankit
Piippolan Posti ja Osuuspankki. Pankin yläkerrassa oli Pentti ja Aili Haanpään koti vuonna 1951.
myymälät
Piippolan raittia 1930-40 -luvuilla. Etuvasemalla Koskelan kauppa.
työntekijät
Tuomaala, Aappo
Ahola, Jussi
Koskela, Iikka
Riskola, Matti
Hiltunen, Lauri
Huttununen, Yrjö
Korpela, Aappu
Vesterinen, Reittu
Eskola, Ilkka
Karjalainen, Aili
Toppinen, Heikki
Nikinmaan Heikki
Ailin työpaikka Piippolan Säästöpankki keväällä 1939.
Piippolan osuuskassalaisia vuonna 1956. Vasemmalla Terttu Koivumäki ja Aili Haanpää,
Piirien toimisto- ja viestijaostopäällikkökurssi vuonna 1940
Iisalmi
valokuvat
suojeluskunnat
lotat
1940-luku
2. rivi 3. vasemmalta Hellin Julkunen (kuvan lahjoittajan äiti). Sirkka Piiparinen-Salo (Lohja), Hertta Rauramo (Pori), luutnantti Hirvelä, eversti Vaala, lotta Laurila (Tuusula), lotta Elli Mahngren (Syväranta), Maija Varpio (Forssa) Hilkka Torpo (Keikijä), Alli Aaltonen (Tuulos), Elsa Härkönen (Vuoksenniska), Ilta Honkaheino (Rauma), Elli Laaksonen (Lapua), Raili Penttinen (Sodankylä), Anna Schauman (Turku), Elma Salo (Kotka), Hilkka Salo (Kaavi), Hellin Julkunen (Iisalmi), Lea Holopainen (Joensuu), Aune Lehtinen (Sievi), Aira Merisalo (Kristiina), Irja Selaune (Oulu), Heidi Hirvelä (Tuusula), Aune-Maj Nyberg (Riihimäki), Elli Mikkonen (Lahti), Aura Laukkanen (Äänekoski), Sylvi Salonen (Savonlinna), Aili Heino (Oulainen), Ingegerd Sjöholm (Pietarsaari), Hanna Lämsä (Kiuruvesi), Hellä Siloma (Jyväskylä), Mirjam Häkkinen (Mikkeli), Elvi Virtanen (Parkano), Aino Alastalo (Paimio), Anni Paajanen (Kemi). Lahjoittanut Aino Foudila.
Iisalmen kaupungikirjasto
Piirilääkäri Warenin perhe Saarijärvellä
Ylioja, Merja
riihet
Piirolan riihi oli Pukkilan Kirkonkylässä suurin piirtein Eero Liljan talon kohdalla. Riihen alapuolella oli Pukkilan kanttorina vuosina 1932-1956 toimineen ja eläkkeelle siirryttyään takaisin Pukkilan muuttaneen Eino Piirolan kettutarha. Piirola kasvatti häkeissä sinikettuja. Varsinainen riihi toimi kuvassa näkyvässä taaimmaisessa osassa, jossa oli iso, puilla lämmitettävä uuni. Riihi myytiin vuonna 1963 Armas Laaksoselle polttopuiksi.
Pukkilan kunnankirjasto
huonekalut
Piironki (1_207 Honkajoki). Kolmelaatikkoinen, puusta valmistettu. Päällä peili, kynttilöitä ja valokuvia. Sama piironki kuin kuvissa 1_205 ja 1_206. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Piirteitä Hämeenlinnan kaupunginkirjaston vaiheista
kirjastot
historia
Hämeenlinna
Soini Mujon käsikirjoitus on eräänlainen Hämeenlinnan kirjastotoiminnan 75-vuotishistoriikki, vaikka se ei koskaan ilmestynyt painettuna. Kirjastolautakunta lunasti kuitenkin Mujon käsikirjoituksen helpottamaan kirjaston satavuotishistoriikin kirjoitustyötä (Erkki Korkama: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto 1861–1961). Soini Mujo toimi Hämeenlinnan kaupunginkirjastossa ylimääräisenä apulaisena vuodesta 1931 alkaen ja nuorempana kirjastoapulaisena vv. 1939–1945. Hämeenlinnan kirjasto sai alkunsa yksityisenä laitoksena Hämeenlinnan siviililukion rehtorin G. E. Eurénin aloitteesta. Hämeenlinnan kaupunki- ja maaseurakunnan lainakirjasto aloitti toimintansa 1. toukokuuta 1861. Vuonna 1871 omistajat luovuttivat kirjaston kansakoulun johtokunnan alaisuuteen. Kansakoulun yhteydessä kirjasto toimi vuoteen 1905 asti, jolloin perustettiin erillinen kirjastotoimikunta huolehtimaan Hämeenlinnan kansankirjaston toiminnasta. Kirjastotoiminnan ensimmäisiin vuosikymmeniin sisältyi, paitsi hallinnollisia muutoksia, myös useita eri toimipaikkoja eri rakennuksissa, kunnes kirjasto vuonna 1923 asettui vuosikymmeniksi entiseen ortodoksiseen sotilaskirkkoon.
Mujo, Soini
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Piirteitä Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun, jatkoluokkien ja yhteiskoulun toiminnasta
kouluhistoriikit
koulut
tyttökoulut
Hämeenlinnan nomaalilyseon opettajat perustivat vuonna 1875 tyttöjä varten suomenkielisen valmistavan koulu todettuaan, että tytöille ei ollut kaupungissa saatavissa suuomenkielistä oppikoulutasoista opetusta. Syyskuun 1. päivänä 1878 aloitti sitten toimintansa varsinainen Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu. Elokuussa 1900 senaatti myönsi luvan perustaa koulun yhteyteen jatkoluokat, joiden suorittaminen mahdollisti tytöille myös ylioppilastutkinnon ja pääsyn yliopistoon. Suomalainen tyttökoulu muutettiin asteittain yhteiskouluksi vuoteen 1909 mennessä. Vuodesta 1937 lähtien se on tunnettu Hämeenlinnan yhteiskoulun nimellä. Tämän historiikin kirjoittaja rovasti Verneri Vartia (1867–1941) toimi Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun johtajana koulun täyttäessä 50 vuotta vuonna 1928.
Vartia, Verneri
Julkaistu kirjassa: Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu ja yhteiskoulu 1878–1928. - Hämeenlinna 1928.
Piirteitä Laatokan Karjalan Keskiajan Historiasta
Laatokan Karjala
keskiaika
Sisältyy julkaisuun Jyväskylän Lyseo — Tilastollisia tietoja Lukuvuodelta 1896—1897 vuositutkintoon Toukokuun 31 p.
Forsström O. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 FORSS
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä
Pohjois-Karjala
maanviljely
maatalous
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran julkaisu. Kuopion maanviljelys-näyttelyyn 1906.
Brander, Uuno Edvard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 BRA
Erik Enbergin kirjapaino
Piirteitä Ruskon pitäjän menneisyydestä : I-II
Varsinais-Suomi
Rusko
Selkänimeke: Ruskon pitäjän menneisyyttä
Paalasmaa, Väinö
Ruskon historiatoimikunta
Piirteitä Sortavalan Kasvattajaopiston toiminnasta vuosina 1918-1938
Sortavala
sosiaalialan oppilaitokset
historiikit
lastenkodit
sosiaalikasvattajat
koulutus
matrikkelit
Sortavalan Kasvattajaopisto
Vuonna 1918 sodan jälkeen Suomessa oli paljon sodasta kärsineitä lapsia, joille tarvittiin lastenkoteja. Suureksi ongelmaksi tuli lastenkotien henkilökunnan ja johtajattarien puute. Kirkon Sisälähetysseura asetti toimikunnan, joka alkoi suunnitella Sortavalaan lastenkotien johtajatarkoulutusta. Sortavalaan perustettiin Kasvattajaopisto vuonna 1918. Se sijoitettiin Sortavalan Diakonissalaitokseen. Siitä tuli Suomen ensimmäinen sosiaalialan oppilaitos, ja se on toiminut Kirkon Sisälähetysseuran omistuksessa. Lähde: Karppinen, Leena: Ruusun askelin 1. Kasvattajaopiston eilisestä. 2003. Matti Elomaa kirjoitti historiikin Kasvattajaopiston 20-vuotisesta toiminnasta 1918-1938. Julkaisuun on painettu virheellisesti 1928-1938.
Elomaa, Matti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5
Piirteitä terveys- ja sairashoidollisista oloista Hämeenlinnan kaupungissa 19llä vuosisadalla
sairaanhoito
terveydenhoito
sairaalat
lääkärit
kuolleisuus
taudit
kulkutaudit
keuhkotauti
kätilöt
apteekit
tilastot
1800-luku
tontit
kartat
1780
Kaupunginlääkäri Viktor Manner (1864–1936) esittelee teoksen alussa Hämeenlinnan 1800-luvun väestötilastoja, asukaslukua, avioliittojen määrää sekä syntyvyys- ja kuolleisuustilastoja. Selvitykseen terveys- ja sairashoidollisista oloista kuuluvat kulkutaudit, läänin sairashuone, kaupunginsairaala ja terveyshoitolautakunta sekä kaupungissa toimineet lääkärit, kätilöt ja apteekit. Kirjan liitteenä on luettelo sairaanhoidon edistämiseksi tehdyistä testamenttimääräyksistä ja muista lahjoituksista. Teos sisältää myös terveyden- ja sairaanhoitoa koskevia ohjesääntöjä ja määräyksiä, mm. Hämeenlinnan terveyshoitolautakunnan ohjesäännöt vuodelta 1881. Teoksen liitteenä on vielä Pehr Kjellmanin laatima Hämeenlinnan uuden kaupungin tonttikartta vuodelta 1780.
Manner, Viktor
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1902.
Keitele
kilpailut
piirustus
1970-luku
Paananen, Wellamo
Osuuspankkijärjestön piirustuskilpailun palkitut piirtäjät. Vasemmalla takana Tuula Nuutinen ja Raija Eevala, edessä vasemmalla Hannu Jääskeläinen, Tommi Kärkkäinen ja Kari Laukkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.5.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Piirustuskilpailutöitä arvostelemassa 1977
piirustukset
Kansainvälinen osuuspankkien piirustuskilpailu Millaisena näet luonnon. Kilpailutöitä arvostelemassa vasemmalta Raimo Raatikainen, Kalervo Räikkönen, Veikko Tabell, Risto Hämäläinen, Aila Kervinen ja Väinö Jokinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.2.1977.
Piiskuri, aidankatselmusmies ja salpietarinkeittäjä
Nousiainen
1990-luku
ammatit
Menneitten aikojen ammattilaisia Nousiaisista aina 1300-luvulta lähtien.
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
seurakunnat
piispantarkastukset
evankelis-luterilainen kirkko
Kontiolahti
Piispantarkastuksessa Kontiolahdella w. 1891 piispa G. Johanssonin pitämät puheet.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2 JOH
2010-luku
muistomerkit
Piispa Henrik
kivet
Nousiaisten kunnan ja seurakunnan v. 1978 pystyttämä Pyhän Henrikin muistokivi Nousiaisten kirkon parkkipaikan läheisyydessä.
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
pappilat
1960-luku
ryijyt
Piispan kamarin ryijyn ”Pirtin seinä” on Anna-Maija Kärävä kutonut vihkimisvuotenaan 1932.
kirkot
Piispantarkastus Keiteleellä 1964. Toinen oikealla piispa Olavi Kares ja seisomassa lääninrovasti Väinö Juhani Malmivaara.
Piispantarkastus. Keskikoulussa järjestettyyn tilaisuuteen osallistuivat 4 ja 5 luokan oppilaat sekä kansalaiskoululuokat. Edessä oikealla kirkkoherra Lehmuskoski sekä piispa ja rouva Kares. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 14.11.1969.
Piispojen perintö- seminaarin luentomateriaali 13.10.2012 Mynämäki
luennot
piispat
Askainen
Masku
meret
rannat
uimarannat
virkistysalueet
Nousiaisten kunnan virkistysalue Pikisaaressa, Askaisissa, lähellä Louhisaaren kartanoa. Alueella uimaranta, sauna ja varattavissa oleva takkahuone.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
kunnat
saunat
Nousiaisten kunnan virkistysalue meren rannalla Askaisissa.
Tiihonen, Paavo
Nousiaisten kunnan virkistysalue Pikisaaressa, Askaisissa, lähellä Louhisaaren kartanoa. Saunaa lämmitetään kesäkaudella. Saunarakennuksessa olevaa takkahuonetta voi vuokrata. Ranta on lapsiystävällinen matalan rantaveden ansiosta.
asuinrakennukset
1900-luku
Pikko. Keitele, Hamula. Mäkitupalaisasuinpaikka, jonka rakennusryhmään kuuluvat päärakennus, luonnonkivistä muurattu navetta vuodelta 1951, aittarakennus ja verkkomökki.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
novellit
kaunokirjallisuus
Pikku kertoelmia ilmestyi vuonna 1878 J. A. Hahnssonin kustantamana. Se sisältää alkuperäiset kertomukset Pitkänniemen synty ja Rikas köyhänäkin, mukaelmat Katri, Tekla ja Kalastaja-Lassi sekä suomennoksen Onnen kukkaset. Kertomus Pitkänniemen synnystä perustuu Hämeenlinnan seudulta peräisin olevaan kansantarinaan. Tarina kertoo Katumajärven Pitkäniemen synnystä kahden mahtavan hämäläisen, Aimon ja Kammon, välisen taistelun tuloksena.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : J. A Hahnsson (Hämäläisen osakeyhtiön kirjapaino), 1878.
Pikku-mies Yrjö Hartikaisen päiväkirja kaupungissa käynnistä 28/9 1940
kaupungit
päiväkirjat
muistelmat
Hartikainen, Yrjö
(Aineiston luovuttaja: Yrjö Hartikainen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kuttura
Ivalo
Koppelo
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
Magga, Antti
Mikkola, Juhani
Pikku-Mikkinä tunnettu Mikko Kiviniemi taisi monet silmänkääntötemput. Hän onki ahvenia kellarin luukusta ja sai piimän virtaamaan kamarin ovesta. Hän kiipesi heittämäänsä köyttä pitkin ilmaan, ainakin ihmiset näkivät tapahtuman hetken aikaa näin. Hän hauskutti lapsia viulunsoitannalla ja teki monta muuta taikatemppua. Pikku-Mikin poika muistelee ja hämmästelee isänsä tempauksia. Hän kertoo isän oppineen silmänkääntötaidot suomalaiselta ammattitaikurilta, joka saapui ketunpyyntiin paikkakunnalle. Pikku-Mikki ei suostunut opettamaan taitojaan jälkipolvelleen.
Kiviniemi, Osmo
Mansikka-Aho, Vilho
taikatemput
Pikku-Mikkillä oli erikoisia lahjoja. Hän osasi matkia elikoita ja ihmisiä, ja muuttua jopa kerrottavansa näköiseksi. Lisäksi hän hämmästytti ihmisiä silmänkääntö- ja taikatempuilla. Kerran Pikku-Mikki yritti ostaa luotolla kauppias Pekan-Juhanilta tavaraa. Kauppias ilmoitti, ettei hän myy luotolla, eikä vaihtotavaralla. Hetken päästä Pikku-Mikki ojensi kauppiaalle setelin ja niin kaupat tehtiin. Jonkun ajan kuluttua Pikku-Mikki palasi takaisin kauppiaan luo ja sanoi maksavansa edelliskerralla ostamansa tavarat. Kauppias totesi, että sinähän olet jo maksanut ostoksesi. Seteliä ruvettiin hakemaan kauppiaan rahakirstusta ja setelin sijasta löytyikin allakanlehti, jota kauppias oli luullut kaupantekohetkellä aidoksi rahaksi.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Ruotsalainen, Pasi
postikortit
puistot
tiet
Tampereentie
Parkki
Kaupunginpuisto
1900-luku (vuosikymmen)
Haahti, Hilja
Yrjö-Koskinen Yrjö Sakari
Kuvernööri Otto Carl Rehbinder perusti Hämeenlinnan kaupunginpuiston eli Parkin 1800-luvun puolivälissä. Viime vuosisadan alun postikortissa näkyy tien reunassa Parkin länsilaidan kiviaitaa. Postikortin on lähettänyt kirjailija Hilja Haahti isäpuolelleen senaattori Yrjö Sakari Yrjö-Koskiselle vuonna 1902.
Böök, A. Th.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna-Tavastehus : Enok Rytkönen.
Kivisellä Pyövelinmäellä tehtiin jo 1840-luvulla kallioiden räjäytystöitä ja maaston tasaamisia, joista kertyi runsaasti kiviä käytettäväksi puiston rakennelmissa. Kiviä käytettiin mm. pitkiin kiviaitoihin, jotka rajasivat puistoa sen länsi- ja luoteispuolella. Kuvassa näkyy puiston länsilaidan kiviaitaa Tampereelle johtavan tien laidassa ns. Pikku-Parkin kohdalla olevassa ylämäessä. Pikku-Parkiksi kutsuttiin Tampereentien länsipuolelle jäävää aluetta, johon jo 1800-luvun lopulla syntyi harvahkoa esikaupunkiasutusta puiston kohdalle. Nykyään alue kuuluu Puistonmäen kaupunginosaan.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
Raisio
1950-luku
kaupat
Raisiontien varrella lähellä Haunistentien tiehaaraa olevassa rakennuksessa toimi 1940-luvun lopulta 1980-luvun alkuun Pikku-Tarmola.
Raision kirjasto
kirjailijat
juhlat
pikkujoulut
Haanpää, Pentti
Helsinki
Kojo, Viljo
Tanttu, Erkki
Kauppinen, Eino
Reenpää, R. A.
Kajava, Viljo
Pikkujoulut Otavassa vuonna 1949. Pentti Haanpään vieressä pianon ääressä Viljo Kojo ja Erkki Tanttu. Takana Eino Kauppinen sekä R. A. Reenpää. Tantun takana Viljo Kajava.
työväentalot
tanssit
1930-luku