Laatokan Karjala
Sortavala
Vakkosalmi
postikortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Sortavalan Kirjakauppa
Joensuu
koulut
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna Joensuussa vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle. Rakennuksessa toimii nykyään Joensuun lyseon lukio, Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu. Koulun pihalla on edelleen nähtävissä nk. raippamänty, johon vielä 1800-luvulla kiinnitettiin rikolliset rangaistustaan kärsimään.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Postikortit - Joensuu
Keitele
valokuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Liikennetarkastaja Ahti Lehto tutustumassa postin lisätilojen piirustuksiin rakennusmestari Arvo Konttisen ja kunnanjohtaja Osmo Kärkkäisen opastuksella. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.1.1971.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
postinjakajat
1960-luku
Postinjakaja Armi Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.4.1966.
Junttilan Mooses Tossavainen jakoi postia Viinikkalan tien varrelle muun muassa kuvassa olevalla Monark-mopolla. Kuva Aili Hakkarainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Postinjakaja Mooses Tossavainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1965.
Keuruun kaupunginkirjasto
Postinkuljettajana Inarista Varpuniemeen
Pakanajoki
Supru
Räkkijärvi
Sevettijärvi
Porsanger
Aarniniemi
Varpuniemi
Lehtola, Laura (Laura-täti)
postinjakelu
Kiertokoulumatkoilla sattui monenlaisia tapahtumia. Eräällä Norjan rajalle suuntautuvalla matkallaan Laura Lehtola joutui postinkuljettajan töihin. Samaan majapaikkaan, Supruun saapunut postimies kieltäytyi jatkamasta matkaa huonon kelin vuoksi ja pyysi josko Laura voisi menomatkallaan jakaa postin. Huono keli ei sitkasta katekeetta pysäyttänyt. Aamulla matka jatkui hiihtäen ja postikin tuli jaettua.
Lehtola, Laura Leonoora
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on salkku, joka sisältää 4 vihkosta. Salkku liittyy näyttelyyn, jonka ideana oli kutsua yleisö osallistumaan postitaidetapahtumaan ja lähettämään kommentteja mm. maailmankaikkeudesta ja alkeishiukkasista. Vastauksia tuli yli 300 yli 30 maasta. - Näyttely 19.11.1992 - 27.1.1993, Nykytaiteen museo.
Rikhardinkadun kirjasto
Mäkelä, Asko
Takalo-Eskola, Ilkka Juhani
Garner, Michael
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
rakennukset
koulurakennukset
Hämeenlinnan yläalkeiskoulu
posti
postitoimipaikat
Hämeenlinna
Kuvan empiretyylinen kivirakennus toimi vuosina 1890–1953 Hämeenlinnan pääpostina. Talo oli alun perin suunniteltu Hämeenlinnan yläalkeiskouluksi, ja se valmistui Läntisen Linnankadun (nykyisen Sibeliuksenkadun) varrelle vuonna 1846 intendentinkonttorin piirustusten mukaan. Koulun suunnittelutyö pohjautui E. B. Lohrmannin vuonna 1844 tekemiin yläalkeiskoulusuunnitelmiin. Ennen lyseotalon valmistumista, vuosina 1873–1887, entisessä yläalkeiskoulussa opiskelivat normaalilyseolaiset. Rakennuksen muuttamisen postitaloksi suunnitteli lääninarkkitehti Alfred Caween. Itse postikonttori oli talon eteläpäässä, pohjoispäässä oli konttorinjohtajan asunto. Postin lähdön jälkeen rakennus on ollut virastokäytössä.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
empire
klassismi
postit
maanmittaushallinto
Läntinen Linnankatu
1910-luku
Vasemmanpuoleinen empiretyylinen kivirakennus valmistui Läntisen Linnankadun (nykyisen Sibeliuksenkadun) varrelle vuonna 1846. Taloon sijoittui aluksi Hämeenlinnan yläalkeiskoulu. Vuosina 1873–1887 siellä kävivät koulua normaalilyseolaiset. Vanhat hämeenlinnalaiset muistavat vielä rakennuksen pitkäaikaisena postikonttorina. Posti toimi talossa vuosina 1890–1953. Oikeanpuoleinen Hämeen läänin maanmittauskonttorin klassistinen kivirakennus valmistui vuonna 1911 arkkitehti Ricardo Björnbergin laatimien piirustusten mukaan. Se suunniteltiin sopimaan julksivultaan yhteen viereisen postitalon kanssa. Vuonna 1939 maanmittauskonttoria jatkettiin etelään päin, niin että Sibeliuksenkadun puolelle tuli kuusi ikkunaa lisää.
Kautto, Eino
Helin, Jukka
riihet
Keuruu
Pöyhölä
66.3 (ykl)
Leikola, Juhani
majoitusliikkeet
lomakodit
täysihoitolat
Pöystilän lomakoti
Pöystilän täysihoitola
Pöystilä, suku
Lammi
Porraskoski
1950-luku
Pöystilän tila sijaitsee Lammin Porraskoskella Kuohijärven itärannalla. Paikalla on alun perin ollut Lieson Simolan torppa, joka itsenäistyi 1920-luvun alussa. Pöystilän tilalle valmistui uusi päärakennus vuonna 1933, jolloin Maria ja August Pöystilä aloittivat täysihoitolan pidon. Heidän poikansa Heikki Pöystilä sisarensa Idan ja myöhemmin vaimonsa Annikin kanssa jatkoi toimintaa. Monista Pöystilän asiakkaista tuli vakiovieraita, jotka palasivat nauttimaan maalaiselämästä yhä uudestaan. Elämä oli kesäisin todella vilkasta Porraskoskella ja läheisessä Järventaustan kylässä, jossa oli parhaimmillaan viisi täysihoitolaa. Pöystilän kuuluisia vieraita olivat mm. George de Godzinsky ja kirjailija Hilja Haahti puolisonsa Ilmari Krohnin kanssa. Sota-aikana Pöystilässä ja muuallakin Porraskoskella ja Järventaustalla oli majoittuneena satakunta juutalaispakolaista. Lomakodin päärakennus paloi syksyllä 1958, mutta jo seuraavana keväänä juhlittiin kuvassa olevan uuden päärakennuksen tupaantuliaisia. Pöystilän täysihoitola toimii edelleen Porraskoskella saman suvun ylläpitämänä.
huonekalut
Honkajoki
Pöytä ja kukkapöytä (1_200 Honkajoki). Puusta valmistettuja, pöytä tumma, kukkapöytä valkoinen. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
palotoimi
palomiehet
vapaapalokunnat
kokoukset
Pöytäkirja W.P.K:n kokouksessa 14.11.–1874 (?)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 1/6
valtiopäivät : valtiopäiväasiakirjat : 1860-luku
talonpoikaissääty
Suomi
Sisältää pöytäkirjat ajalta 8.1.1864-5.2.1864. Jatkuu osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123052
Mäntsälän kunnankirjasto
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 2/6
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 3/6
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 4/6
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 5/6
Pöytäkirja arwoisasta talonpoikaissäädystä waltiopäivillä Helsingissä wuosina 1863—1864 : Toinen osa : 6/6
Sisältää pöytäkirjat ajalta 5.2.1864-24.2.1864. Jatkuu osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123053
Sisältää pöytäkirjat ajalta 24.2.1864-9.3.1864. Jatkuu osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123054
Sisältää pöytäkirjat ajalta 11.3.1864-2.4.1984. Jatkuu osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123055
Sisältää pöytäkirjat ajalta 2.4.1864-12.4.1864. Jatkuu osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123056
Sisältää pöytäkirjat ajalta 12.4.-15.4.1864 sekä liitteen valtiopäivillä 26.9.1863-14.4.1864 tehdyistä esityksistä. Linkit teoksen aiempiin osiin alla.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 16.2.1962 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Preiviiki
paikallishistoriat
Pori
Satakunta
Pori -- Preiviiki
Reilun kymmenen kilometrin päässä Porin keskustasta löytyy Preiviikin hyvin säilynyt maaseutumaisema. Asukkaat ovat vuosisatojen vaihteissa olosuhteissa kehittäneet kylästä elinvoimaisen ja samalla vaalineet esi-isiensä kulttuuriperintöä, suojelleet alueen harvinaista luontoa ja antaneet suotuisten olosuhteiden muodustua satojen lintulajien viihtymiselle. Preiviikiläiset ovat osanneet elää luonnon kanssa sovussa yli viisisataa vuotta. Preiviiki, meren alta kyläksi sisältää seudun historiaa, muistelmia ja hauskoja tapauksia. Tarkan ja elävän vanhanajan elintapojen kuvauksen takia kirjan parissa on helppo viihtyä.
Lääperi, Onerva
Kesäläinen, Johanna
Preiviikin kiinteistöyhdistys ry
© Onerva Lääperi, Johanna Kesäläinen, Tapani Arvela, Martti Grönblom, Sirkka Nyholm, Kari Rantala, Sinikka Uusitalo, Jukka Kalervo Willman, Sirkka Aalto, Jan Eerala, Seppo Elonen, Tiina Ilveskoski, Erik Johansson, Janne Lampolahti, Anne Mäkelä, Markku Neiramaa, Matti Nieminen, Frans Peltonen, Viljo Pihlajamäki, Kaarina Ranne, Maire Uotila, Arvo Vihtori Uusitalo
Kekkonen, Urho
Kekkonen, Sylvi
Korhonen, Aino
Presidentti Risto Ryti - Juuret Huittisissa
Ryti, Risto
näyttelyt
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Huittisten Joulu
Presidentti Urho Kekkonen tutustuu Lehdon kiviliikkeen osastoon Maatalous- ja teollisuusmessuilla Turussa 25.7.-2.8.1964
Varsinais-Suomi
Turku
messut
kiviteollisuus
Lehdon kiviliike
Kuvassa tasavallan presidentti Urho Kekkonen, toimitusjohtaja Hugo Lehto, Maaherra Esko Kulovaara, konttoripäällikkö Inkeri Lehto
Prestens familj
Papin perhe
näytelmät
käsikirjoitukset
teatteri
Minna Canth
Prestens familj -näytelmän pääkirja. Kannessa on leima "Aug. Arppe teatern" Kannessa teksti: "Sufflör ex. Prestens familj. Skådespel i fyra akter af Minna Canth." Ruotsinkielisen käännöksen on tehnyt Ruth Dahl.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Ruth Dahl
Primuloita : poimittu kylän pojille ja tytöille
kotimainen kaunokirjallisuus
lyriikka
runot
Hilja Liinamaan ensikokoelma Primuloita edustaa hempeää ja luonnonläheistä tunnelmarunoutta, joka tavoittaa parhaimmillaan kansanlaulun tapaisen välittömyyden. Joissakin runoissa häivähtää myös Liinamaalle henkilökohtaisesti tärkeä yhteiskunnallinen kantaaottavuus.
Liinamaa, Hilja
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.1.1964 julkaistu murrepakina.
Ompelija
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnoksen katkelma. Tekstivihon kannessa lukee: "Probleemidraaman alku: Ylellisyyteen tottunut nuorehko leskirouva kihlaa itsensä rahapulassa ja hylkää rakastetettunsa, joka - nähtävästi - epätoivoissaan aikoo kosia rvan sisarentytärtä, nuorta Elnaa." Vihon kääntöpuolelta alkaa toinen teksti.
Leppänen, Lauri
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Hovi, Mirja
Ahtola, Taisto
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1980
Teos on taiteilijakirja. Painos 3 numeroimatonta kappaletta.
Torikka, Anu
Purto, Marja
uimarannat
promootiot
uimarit
simstränder
simmare
promotioner
postkort
fotografier
Hietasaari
Sandön
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
1909
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 7. Hietasaari Sandön
Harry Schauman’s Bokhandel
Prosesseja : valokuvia = photographs 1980/89
Kelaranta, Timo
Prosessioristi Huittisten kirkkoon sen 650-vuotisjuhlassa 16.08.1992
ristit
kirkot
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Lehtimäki, Jaakko
Tkacz, Mikołaj
Teos on taiteilijakirja ja osa Fermat'n teoreemaa käsittelevästä teossarjasta. Juuttikansien sisällä suomen- ja englanninkielisiä tekstisivuja. Keskiaukeamalla kaksi käsikirjoitusta jäljittelevää leikettä aiheena Fermat'n teoreema. 50 kappaleen painos.
Yakhin, Andrei
Kurtén, Susanne
Psykogeografisia harjoituksia : 12 harjoitusta
Kirja on taiteilijakirja. Takakannessa: Iconoclast social toolbox on joukko työkaluja, joilla arkipäivän voi muuttaa loputtomien mahdollisuuksien pelikentäksi. Sarjan ensimmäinen työkalu, psykogeografisia harjoituksia, sisältää mielikuvaharjoituksia, joiden avulla on mahdollista laajentaa normaalin kokemuksen ja tuttujen aistimusten, toisin sanoen arjen luonnollisuuden aluetta. Rinnakkaisteksti englanniksi.
Iconoclast
Pudasjärven evakot lähtevät paluumatkalle
siirtoväki
siirtolaiset
autot
polkupyörät
väestönsiirrot
ihmiset
sodanjälkeinen aika
Pukkila -- Kantele
Jatkosodan aikana Pudasjärveltä Kanteleelle tulleet evakot lähtevät paluumatkalle. Vasemmalla on Otaman aitta ja taustalla oikealla Mauno Perttilän kauppa. Auton päällä seisoo Lauri Vesa. Auto on kenties Vilho Perttilän.
Pukkilan kunnankirjasto
orkesterit
puhallinorkesterit
Iisalmi
Kuva 1920- tai 1930-luvulta. Edessä toinen vasemmalta: Antti Pietikäinen.
Iisalmen kaupunginkirjasto
sotilassoittokunnat
sotilaspuvut
Kuva 1920- tai 1930-luvulta. Keskirivi toinen oikealta: Kalle Pietikäinen. Ylärivi keskellä: Antti Pietikäinen.
Puhallinorkesteri Iisalmen työväentalolla vappuna 1927
soittokunnat
työväentalot
1920-luku
Alarivi ensimmäinen vasemmalta: Eemeli Pietikäinen. Keskirivi toinen vasemmalta: Antti Pietikäinen. Ylärivi neljäs vasemmalta: Kalle Pietikäinen.
kansanvalistus
kirjailijat
Hattula
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
Kansalliskirjasto
Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä
Kuopion Raittius-seura
Tapio-lehden huhtikuussa 1886 kahdessa numerossa (nrot 31–32) julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla "Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä". Kirjoituksen allekirjoituksena on M.C. Puhe käsitteli toimeliaisuutta ja säästäväisyyttä, ruumiillisen työn arvoa, maatalouden ja kotiteollisuuden merkitystä.
M.C.
Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella
Tapio-lehdessä huhtikuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella". Uutisen mukaan puhe pidettiin Kuopion raittiusseuran kokouksessa. Canth puhui vanhoillisuutta vastaan, aineellisen ja henkisen vaurastumisen sekä siveellisen kasvamisen puolesta.
Puhe Raittiusseurassa, julkaistu Tapio-lehdessä 1886
Tapio-lehdessä maaliskuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Esitelmä, jonka rouva Minna Canth piti viime sunnuntai-iltana Raittiusseuran tee-illassa, oli näin kuuluva". Canth puhui savolaisten "synneistä": laiskuudesta ja epärehellisyydestä. (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto.)
sotaveteraanit
järjestötoiminta
Ensimmäisessä kuvassa seisovasta kaksikosta Kauno Mäenrinta (1918-2005) (oik.) toimi kymmenen vuotta ja Eino Lempälä (1924-2008) toistakymmentä vuotta Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtajana. Veteraaniyhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja oli Eino Sairola (pj vuosina 1967-1968). Hänen jälkeensä tehtävää ovat hoitaneet Usko Sarvaala (1969-1976), Jalmari Lainila (1977), Viljo Kinnari (1978-1980), Kauno Mäenrinta (1981-1991), Toivo Perttilä (1992-1993), Eino Lempälä (1994-2008) ja Arto Luoma. Kuvat asepukuisista puheenjohtajista ovat ko. järjestyksessä. Viimeisenä on vuodesta 2009 yhdistystä johtaneen Luoman kuva. Hän on ensimmäinen Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtaja, joka ei ole taustaltaan sotaveteraani. (Luoman kuva: Eeva Sumiloff) Alimmassa kuvassa Lempälän ja Mäenrinnan kanssa on juhlaväkeä tervehtimässä Eelis Haakana.