Varsinais-Suomi
Turku
1880-luku
kirjastot
kirjastonhoitajat
Adolf Lindman työskenteli Turun kansankirjaston ja myöhemmin Turun kaupunginkirjaston v.t. kirjastonhoitajana 1887, kirjastonhoitajana 1888, intendenttinä 1905, varakirjastonhoitajana 1912 ja kirjastonhoitajana 1921-1927. Lindman oli paitsi pappi ja kirjastonhoitaja myös koulunopettaja ja intohimoinen Turun muinaisuuden tutkija ja keräilijä.
1890-luku
kirjastorakennukset
kauppiaat
tehtailijat
Pehr Fredric von Rettig (1843 Gävle, Ruotsi – 1914 Piikkiö, Suomen suuriruhtinaskunta) oli ruotsalaissyntyinen liikemies. Muutettuaan Turkuun 1867 hän työskenteli sukunsa omistamassa – ja myöhemmin perimässään – savuketehtaassa. Fredric von Rettig lahjoitti Turun kaupungille vuonna 1903 kirjastorakennuksen. Rettig lahjoitti kirjastolle myös kirjoja, taideteoksia ja toimi kirjaston johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa asti.
Turun kaupunginkirjasto
Kuvan kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kaupunginkirjaston hoitajaksi valittiin opettajatar Bertha Hamberg (s. 1852 Turku- k. Kulosaaressa 1943). Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1912 asti, jolloin Turun kansan- ja kaupunginkirjastot yhdistettiin saman johdon alaisiksi ja hänestä tuli yhdistetyn kirjaston toinen varakirjastonhoitaja. Tätä virkaa hän hoiti vuoteen 1922 asti. Ehtymättömällä työtehollaan hän tuli uransa aikana luetteloineenksi n. 60 000 teosta.
Kaupalliseen tarkoitukseen pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kansankirjastonhoitaja vuosina 1886-1887
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Turun kaupunginkirjastolta
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava vuonna 1936
Iisalmi
valokuvat
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava
Otava
matkustajakodit
1930-luku
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan pohjapiirros
pohjapiirustukset
Hallikainen, Osmo
Savonkatu 32 Matkustajakoti, kahvila-ravintola Otava toimi tällä tontilla olevassa kaksikerroksisessa puurakenteisessa talossa. Kansan suussa se kulki Hummerikujan nimellä (ehkä syystäkin). 1930-luvulla, sen alkupuolella sitä piti poliisi Seveniuksen vaimo. Poliisi Sevenius kuoli 1930-luvun jälkipuoliskolla ja rouva muutti pois Iisalmesta. Seveniuksen aikana ruokalassa oli päivisin lounaspöytä. Monet kaupunkilaiset kävivät siellä syömässä ruokatunnilla. Talon yläkerrassa oli ainakin kuusi matkustajahuonetta, jotka olivat rautatieaseman läheisyyden vuoksi hyvin suosittuja. Kerrottiin, että niitä saattoi varata tuntikäyttöönkin. Tontin takaosassa oli puinen piharakennus, jossa oli Malminkadun puoleisesta päästä lukien viisi hellahuoneasuntoa. Ensimmäiseen asuntoon kuului matala ullakkohuone. Rakennuksen toisessa päässä, Savonkatu 30 tonttia vasten, oli halkovajat ja ulkohuoneet. 1930-luvulla asunnoissa asui useita eri perheitä, esim. leskirouva Kokkonen, jolla oli tytär ja kaksi poikaa; Eino ja Kirsti Kumpulainen, joilla oli kaksi tytärtä; Karhusen perhe, jolla oli kaksi poikaa... Teksti: Iisalmen kansalaisopiston opintopiiri, 2000
Raisio
1950-luku
postitoimipaikat
Asemarakennuksessa toimi posti vuodesta 1924 vuoteen 1982. Aseman posti oli Raision pääpostina vuoteen 1961. Kuvassa aseman postin henkilökuntaa vuonna 1958 asemarakennuksen päädyssä.
Raision postin kokoelma
Ihalan posti toimi Pappilan talon alakerrassa vuodesta 1955 vuoteen 1963. Postin lisäksi rakennuksen alakerrassa toimi tuolloin myös Tarmola. Postilta vapautuneisiin tiloihin muutti Raision Säästöpankin Ihalan konttori, jossa se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1992 saakka.
Ihalan koulun kokoelma
Kuloisten posti sijaitsi Jertantiellä vuoteen 1960, jolloin postitoimisto muutti uuteen Tarmolan rakennukseen Keskitien varteen.
1960-luku
Vanton posti toimi Kaanaantien varrella olevan Koskisen talon alakerrassa vuodesta 1960 vuoteen 1984, jolloin posti muutti tien toiselle puolelle osuuskaupan entisiin tiloihin. Vanton postikonttorin toiminta päättyi vuonna 1991. Kuvassa Vanton postin työntekijöitä postirakennuksen edustalla 1960-luvun alussa.
Leila Suomisen kokoelma
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä omistajalta
pankit
Raision Säästöpankki muutti rakennuttamaansa omaan toimitilaan vuonna 1957. Pankin itsenäinen toiminta päättyi vuonna 1967, jolloin se sivukonttoreineen fuusioitui Turun Suomalaiseen Säästöpankkiin. Vuonna 1980 TSSP:n Raision aluekonttori muutti uusiin toimitiloihin Tasalan liikekeskukseen.
Raision kirjasto
Raision Säästöpankin Ihalan konttori toimi tässä Ihalantien varrella olevassa rakennuksessa vuodesta 1954 vuoteen 1963. Samassa kiinteistössä oli myös Pentti Puiston rautakauppa.
Raision Säästöpankin asemanseudun konttori
Raision Säästöpankin asemanseudun konttori perustettiin vuonna 1953. Se toimi alkuun Aallon kaupparakennuksen yhteydessä ja sittemmin Vehnätien varrella olevassa kiinteistössä. Asemanseudun konttorin toiminta päättyi vuonna 1991.
Raision kirjaston kotiseutukokoelma
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttori
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttorin toimitalo valmistui vuonna 1954. Pankki toimi tässä talossa vuoteen 1974 asti, jolloin se muutti uusiin toimitiloihin Torikeskukseen. Vanha toimitalo jouduttiin purkamaan vuonna 1976 risteyksen laajennuksen yhteydessä.
Jaana Metsärannan kokoelma
Kaupalliseen käyttöön lupa pyydettävä omistajalta.
1980-luku
yhtyeet
Rattlers on yksi maineikkaimmista raisiolaisbändeistä. Vuonna 1980 yhtye oli mukana muun muassa Oulussa järjestetyissä rockin SM-kisoissa.
urheilijat
Raisio tunnetaan paitsi margariinitehtaastaan myös urheilijoistaan. Vuoden 1984 Los Angelesin olympiakisoihin osallistui peräti kolme raisiolaista urheilijaa vas. soutajat Reima ja Pertti Karppinen sekä kävelijä Reima Salonen. Kuva on olympiaurheilijoiden kunniaksi järjestetystä paluujuhlasta Raision kaupungintalolla.
1910-luku
pappilat
Raision seurakunta itsenäistyi senaatin päätöksellä vuonna 1894, ja samana vuonna seurakunta teki kaupan lain edellyttämästä virkatalosta tulevalle kirkkoherralle. Kunnostustöiden jälkeen pappila oli kirkkoherrojen asuinrakennuksena vuoteen 1962, jolloin Raision nykyinen seurakuntatalo valmistui. Nykyään suojelukohteena oleva vanha pappila on ollut mm. partiolippukuntien Jokikylän Poikien ja KilliNallien käytössä. Kuva on 1910-luvulta
keskustat
huoltamot
1960-luvun Raision maamerkkeihin kuului vuonna 1960 valmistunut Esson huoltoasemarakennus. Raision taksiasema muutti uuden huoltoaseman kulmahuoneeseen.
Raision Ulataksi Oy:n
1970-luku
Vanha Esson huoltoasemarakennus purettiin ja sen paikalle rakennettiin uusi huoltoasemarakennus, joka valmistui vuonna 1976. Sen yhteydessä aloitti toimintansa myös Primulan baari, josta tuli 1970-luvun jälkipuolella ja seuraavalla vuosikymmenellä raisiolaisen nuorison suosima paikka. Kuva on otettu huoltoaseman avajaispäivänä.
koulut
Mahittulan koulu aloitti toimintansa Raision ensimmäisenä kansakouluna vuonna 1883. Koulu lopetti toimintansa Kerttulan koulun valmistuttua 1930-luvun alussa. Lasten lukumäärän lisääntymisen johdosta Mahittulan koulu otettiin uudelleen koulukäyttöön vuonna 1949. Koulutoiminta jatkui siellä vuoteen 1968.
Kerttulan koulu vihittiin käyttöönsä 9. elokuuta 1931. Vihkiäispäiväksi oli koululle johtava tie koristeltu paksuin havuköynnöksin.
1940-luku
Tahvion koulun V ja VI luokkien oppilaita opettajansa Anna Siirin johdolla perunan nostossa syksyllä 1947. Perunapellon takana näkyy Tahvion vanha, vuodelta 1916 oleva koulurakennus.
kuninkaalliset
kuningattaret
vierailut
Tanska
Tanskan kuningatar Margareeta II:n syyskuussa 1973 Suomeen tekemän valtiovierailun ohjelmaan kuului pistäytyminen Raisioon. Arkeologiasta erityisen kiinnostunut kuningatar tutustui Mahittulan Tuomolan poltto- ja ruumiskalmistoon. Kuninkaallista vierailua oli saapunut seuraamaan pari sataa raisiolaista
kerrostalot
Raision toiseksi vanhin kerrostalo on Viheriäisiin vuonna 1957 valmistunut Nesteen työntekijöiden ensimmäinen asuntolarakennus. Kuvassa oleva Viheriäisten toinen asuntolarakennus valmistui vuonna 1960.
Killin- ja Nallinpuiston kerrostalot valmistuivat vuosina 1963-64.
maatalous
maatilat
Pirilän tila on ollut Rekolan suvun hallussa vuodesta 1931. Pirilä on yhä Raision merkittävimpiä maatiloja.
Friisilän tila oli Sippolan suvun hallussa vuodesta 1902 vuoteen 1967, jolloin tila myytiin Raision kauppalalle. Nykyään päärakennuksessa toimii luontopäiväkoti ja navetan yläkerrassa Varsinais-Suomen käsi- ja taideteollisuusyhdistyksen käsityökeskus.
1920-luku
Santalan tila sijaitsi Viheriäisissä, Kaanaassa. Sen paikalle rakennettiin Nesteen insinööritalot eli insinööreille tarkoitetut paritalot, jotka valmistuivat vuonna 1961.
kaupat
myymälät
Kaupanteko vanhojen raisiolaisten hyvin muistamassa keskustan osuuskaupassa päättyi vuonna 1973 ja jatkui Torikeskuksen uudessa Sokoksessa. Vanha rakennus toimi muuton jälkeen varastona, kunnes se purettiin vuonna 1977.
Lankisen kauppa avattiin Raision Säästöpankin uuden toimitalon päädyssä vuonna 1957. Kaupan toiminta päättyi vuonna 1971.
Pentti Puisto piti sekatavarakauppaa Ihalantien varrella olevan ison kivirakennuksen alakerrassa vuodesta 1947 vuoteen 1961.
Raisiontien varrella lähellä Haunistentien tiehaaraa olevassa rakennuksessa toimi 1940-luvun lopulta 1980-luvun alkuun Pikku-Tarmola.
Pernontien ja Inkoistenkadun kulmassa ollut Tapanin kauppa toimi vuodesta 1955 aina 1980-luvun puoliväliin.
Turun Osuuskaupan Kaanaanmaan myymälä toimi Kaanaantien varrella vuodesta 1941 aina 1970-luvun lopulle.
kioskit
Raision VPK rakennutti paloasemarakennuksen viereen kioskirakennuksen vuonna 1968. Siinä aloittivat toimintansa Leena Lehden makeiskioski, Aili Niemisen kukkakauppa ja Helvi Kivelän grillikioski.
Torikeskuksen kioskissa toimivat Eila ja Osmo Pullin kioski, Ritva ja Jaakko Varjosen grillikioski ja Aili Niemisen kukkakauppa. Kuva on 1970-luvulta.
rautatiet
Muutama sata metriä Ihalantien tasoristeyksestä Turun suuntaan sijaitsi Ihalan pysäkki. Ihalassa oli pieni, 1920-luvulla rakennettu asemarakennus ja sivuraide, johon tavaravaunu voitiin siirtää lastauksen tai purkauksen ajaksi. Ihalan pysäkin vilkas elämä päättyi Naantalin matkustajaliikenteen loppumiseen vuonna 1972. Tyhjilleen jäänyt asemarakennus purettiin vuonna 1980.
Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880
kirjastonhoito
Ruotsinkielinen Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880. Vapaasti suomennettuna: Filosofian maisteri Karl Wahlström, Piispankatu 11, on lainannut teoksen: "Om Poncetet's Betydning för Geometrien, Elling Holst. Painettu Kristianiassa 1878. Allekirjoittanut sitoutuu palauttamanaan teoksen kolmen kuukauden kuluessa kirjastoon. Turussa 7.6. 1880.
Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto sijaitsee Turun keskustassa Linnankadun varrella. Pääkirjaston vanha rakennus valmistui vuonna 1903. Sen rakennutti ja lahjoitti Turun kaupungille kauppaneuvos Fredric von Rettig. Rakennuksen suunnitteli hänen vävynsä K. A. Wrede ja se on pinta-alaltaan noin 2 900 m². Se edustaa hollantilaista myöhäisrenessanssia, ja sen esikuvana on ollut Tukholman ritarihuone. Kirjastotalon ensimmäisessä kerroksessa toimi työväestölle tarkoitettu kansankirjasto ja toisessa sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Vuonna 1912 nämä kirjastot yhdistettiin Turun kaupunginkirjastoksi.
Kirjastonhoitaja kansankirjastossa 1893, apulainen 1905, amanuenssi 1912, vanhempi amanuenssi 1919, assistentti 1927. Kuollut 1946.
Kansankirjaston johtoryhmän jäsen Adolf Waldemar Jahnsson
1800-luku
Tohtori Jahnsson (1841-1894) opetti suomea, kreikkaa ja latinaa Turun kouluissa. Julkaisi myös oppikirjoja. Hän oli innokas kansallisuus- ja suomalaisuusasian ajaja Turussa. Oli mukana perustamassa Turkuun Kansanvalistusseuran haaraosastoa ja kansankirjastoa 1800-luvun lopulla. Istui kansankirjaston johtoryhmässä 1870-luvulla.
Kansankirjaston perustajajäsen Torsten Ture Renvall
Syntyi Turussa 1817 ja kuoli Turussa 1898. Tuomiorovasti ja myöhemmin arkkipiispa. Oli perustamassa Turun kansankirjastoa 1862. Toimi kansankirjaston toimikunnan puheenjohtajana.
Pääkirjasto valmistui 1903, jolloin kirjastoon oli kaksi sisäänkäyntiä. 1912 uudistusten myötä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti poistettiin. Valokuvassa on vielä nähtävissä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti.
Kansankirjasto ja lukusali sijaitsivat puutalossa osoitteessa Linnankatu 12 n. 1877-1903. Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille.
Turun kaupunginkirjaston alakerran lukusali kuvattuna n. 1910-luvulla. Vuosina 1903-1914 miesten ja naisten lukusalit sijaitsivat erikseen. Miesten lukusali sijaitsi ns. pyörösalissa eli rotundassa ja naisten lukusali sen vieressä. Ne oli erotettu aidalla.
Turun kaupunginkirjaston toisen kerroksen lukusali ja käsikirjasto
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali kuvattuna 1930-luvulla.
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna 1950-luvulla.
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna n. 1920-1930-luvuilla.
Turun kaupunginkirjasto, lasten lukusali
Turun kaupunginkirjaston lasten lukusali vuonna 1936.
Turun kaupunginkirjaston lasten lainausosasto
Turun kaupunginkirjaston lainausosasto n. 1930-luvulla.