Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa
Varsinais-Suomi
Turku
kirjastorakennukset
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa n. 1903-1914. Tuona aikan lasten lukusali sijaitsi rakennuksen Linnankadun puoleisessa kulmassa. 1914 uudistusten jälkeen lasten lukusali siirrettiin Rantakadun puoleiseen kulmaukseen.
Turun kaupunginkirjasto
Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston lastenosasto
1960-luku
Turun kaupunginkirjaston lastenosaston neuvonta vuonna 1963.
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali sijaitsivat rakennuksen toisessa kerroksessa. Kuvassa näkyy käsikirjaston henkilökuntaa ja asiakkaita n. 1930-1950-luvulla.
Pansion lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
Pansion kirjasto on perustettu 1951. Se sijaitsee Pansion lähiössä, lähellä Pansion telakkaa. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen kansakoulun kanssa ja kirjastolla on käytössä 80:n neliön kokoinen tila. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Maarian lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon kirjasto sijaitsee Hirvensalon saarella. Kirjasto jatkaa pitkiä perinteitä, sillä kirjastotoiminnan voi katsoa alkaneen jo vuonna 1897 nuorisoseuran toimesta, kun saarelle perustettiin lukutupa. Kunnalliseksi kirjasto muuttui vuonna 1934, ja se toimi alusta saakka koulun yhteydessä. Toiminta oli hetken aikaa vaarassa, sillä kirjasto tuhoutui koulurakennuksen tulipalossa 17.6.1977. Uusi kirjasto- ja koulurakennus vihittiin käyttöön 8.3.1980. Nykyinen Hirvensalon lähikirjasto toimii edelleenkin samassa tilassa samassa pihapiirissä Wäinö Aaltosen koulun kanssa. Kirjaston remontti ja tilojen laajennus tehtiin v. 1997-98. Hirvensalon kirjasto muuttaa täysin uusiin tiloihin v. 2018, kun uusi Syvälahden koulu valmistuu.
Lausteen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Lausteen kirjasto sijaitsee Lausteen lähiössä ja se perustettiin 1976. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen Lausteen alakoulun kanssa. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Moision lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Moision kirjasto toimi samassa rakennuksessa Moision alakoulun kanssa. Kirjaston käytössä oli 63 neliötä. Kirjasto lakkautettiin 2014.
Ilpoisten lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
sivukirjastot
Ilpoisten kirjasto rakennettiin Ilpoisten lähiöön 1976. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Nummen lähikirjasto 1970-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
1970-luku
Nummen lähikirjasto rakennettiin 1973 kiinteistöyhtiöksi, josta kaupungin omistama eli kirjaston osuus oli 75%. Rakennus suunniteltiin alusta asti kirjastoksi. Arkkitehtitoimisto Olli Vahtera, rakennuksen rakensi Ruola oy. Mukana suunnittelussa oli koulutoimentarkastaja Veikko Junnila, jonka vaimo oli myöhemmin pitkäaikainen Nummen kirjaston johtaja Mailis Junnila. He suunnittelivat yhteistyössä sisustuksen Olli Vahteran kanssa. Nummen kirjastossa oli alunperin tilaa 800 neliötä. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen sivukirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen lähikirjaston sisätiloja ja sisäänkäynti kuvattuna 1996. Vasaramäen kirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Maarian lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto n. 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto on perustettu 1910. Se kuului silloin Kaarinan kuntaan, mutta kuntaliitoksen myötä 1939 alue liitettiin Turkuun. Kirjasto sijaitsi yksityisen omistamassa puutalossa Chorellinkadulla. Kirjastolla oli käytössä alakerrassa n.150 neliötä. Kirjasto toimi vuoteen 1972, jolloin uusi Nummen kirjasto rakennettiin Töykkälänkadulle. Uudessa kirjastossa oli tilaa 800 neliötä.
Härkämäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Härkämäen lähikirjasto perustettiin Härkämäen lähiöön, kerrostalojen keskelle 1981. Kirjasto lakkautettiin 2008.
Raisio
hautausmaat
hautamuistomerkit
sankarihaudat
sankarivainajat
Kuvanveistäjä Jyrki Sailon harmaasta graniitista tekemä ratsastavaa sotilasta rukousasennossa esittävä sankarimuistomerkki kiinnitettiin sankarihauta-alueelle Raision kirkon ulkoseinään vuonna 1949. Talvi- ja jatkosodissa kaatui yhteensä 63 raisiolaista sankarivainajaa, joista Raision sankarihautaan on siunattu 39.
Raision kirjasto
1950-luku
kirkkorakennukset
kirkot
Raision kirkon 650-vuotisjuhlasta vuonna 1955 muodostui unohtumaton juhlapäivä, sillä tasavallan presidentti J. K. Paasikivi puolisoineen osallistuivat 21. päivänä elokuuta pidettyyn juhlajumalanpalvelukseen ja kirkkokahville kunnantalolle. Juhlasaarnan piti arkkipiispa Ilmari Salomies.
Karjalaan jääneiden vainajien muistokivi
muistomerkit
Raision karjalaisten yhteistoiminta alkoi kirkkomaalle vuonna 1956 pystytetystä Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkistä. Se merkitsi alkusysäystä oman karjalaisseuran Raision Karjalaiset ry:n perustamiseen Raisioon, joka toteutui vuonna 1959.
kaupungit
1.1.1974 juhlittiin Raision kaupungin syntyä. Kello 23.20 alkanutta uudenvuoden vastaanottotilaisuutta saapui torille ja liikekeskuksen ylätasanteille seuraamaan tuhansia ihmisiä. Tilaisuudessa esiintyivät Raision VPK:n soittokunta sekä Raision Kirkko- ja Karjalakuoro. Uudenvuodenpuheen piti valtuuston puheenjohtaja Antti Tuominen. Kello 24.00 kirkonkellot ja tykinlaukaukset juhlistivat kaupungin syntyä, minkä jälkeen paikallaolijat lauloivat yhdessä soittokunnan säestämänä ”Maamme”-laulun. Tilaisuus päättyi ilotulitukseen ja torilla pidettyihin tansseihin. Samaan aikaan paljastettiin kaupungintalo-valokilpi.
maatalous
maatilat
Tasalan liikekeskus rakennettiin 1980-luvulla. Anttilan tavaratalo elävöitti Tasalan liikekeskuksen ja koko Raision keskustan liike-elämää vuodesta 1981 vuoteen 2001.
vesilaitokset
Naantali
Vesilaitoksen ja sen patojen rakentaminen vuosina 1956 ja 1957 merkitsivät valtavaa muutosta Mahittulan ennen niin rauhalliselle elämänmenolle. Vesilaitoksen perustamiseen vaikutti ratkaisevasti se, että Turku oli vaatinut rakenteilla olleen Neste Oy:n öljynjalostamon vedentoimitusten ehdoksi huomattavien Naantalin ja Raision alueiden liittämistä itseensä. Kuntainliitto Raision-Naantalin Vesijohtolaitoksen perustamisella pystyttiin ratkaisemaan ongelma ja estämään Turun alueliitossuunnitelmat. Vedenkulutuksen kasvun vuoksi vesilaitosta laajennettiin useita kertoja. Vesivarastojen lisäämiseksi rakennettiin lisäksi vuoden 1973 aikana Haunisten allas. Raision-Naantalin Vesilaitoksen vedentuotanto päättyi vuonna 2012. Kuva on 1970-luvulta.
Kirjastoauto Turun Pikisaaressa n. 1960-luvulla
kirjastoautot
Iisalmi
valokuvat
pyykinpesu
pesulat
1940-luku
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Pesulaitoksen tyttöjä, keskellä Hilma Keinänen, muut tuntemattomia
Keinänen, Hilma
poliisilaitokset
putkat
paloasemat
Karvisen kirkko tarkoitti aikanaan iisalmelaisessa puhekielessä Iisalmen ensimmäistä poliisiputkaa ja palolaitosta. Kaunis rakennus siirrettiin myöhemmin Kangaslammille. (Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
Lämmittäjä Fabian Keinänen pesulaitoksella 1950-luvulla, poika takana Pertti Keinänen
Keinänen, Fabian
Keinänen, Pertti
mineraalilähteet
badanläggningar
mineralkällor
Ålands tidnings-tryckeri
Nådendal : reisebuch für touristen und sommargäste : nebst einer kurzen beschreibung von Åbo
matkaoppaat
Touristengesellschaft "Finlandia"
Nådendal : Handbok för turister och sommargäster jämte en kort beskrivning af Åbo
Finlandia
"Kassanhoitajana" pesulassa, Hilma Keinänen (vasemmalla) ja Elli Meriläinen (keskellä)
Meriläinen, Elli
kassanhoitajat
1920-luku
leipomot
leivonnaiset
Sähkölaitos ja Kokkosen talo vuonna 1925
sähkölaitokset
Iisalmen pesulaitos ja huuhtomahuone (etualalla) 1940-luvulla
rakennukset
Mankeloimassa pesutuvalla, toinen vasemmalla Hilma Keinänen, toinen oikealta Elli Meriläinen
mankelit
Pyykinpesua, kuvassa oikealla Hilma Keinänen
Runni
karjanhoitajat
lehmät
ravintolat
Väinö Ruotsalainen ajaa hevosella niittokonetta 1950 - 1960-lukujen taitteessa
niitto
hevonen
Ruotsalainen, Väinö
Kauralyhteitä kesannolla olevalla perunapellolla 1960 - 1970-lukujen taitteessa
vilja
kaura
peltoviljely
Väinö Ruotsalainen tekee vastoja 1960 - 1970-lukujen taitteessa
saunominen
Iisalmen Seurahuoneen työntekijöitä sodan jälkeen, kuvassa Hilja Komulainen, Riikka Kuosmanen, Anni Kärkkäinen ja Iida Pulkka
hotellit
ravintola-ala
Pulkka, Iida
Kärkkäinen, Anni
Kuosmanen, Riikka
Komulainen, Hilja
Seurahuoneen henkilökuntaa sodan jälkeen
Seurahuoneen henkilökuntaa ulkorappusilla 1940-luvulla
työntekijät
Seurahuoneen keittiöhenkilökuntaa 1940-luvulla
keittiöt
Seurahuoneen tarjoilijat kansallispuvuissa 1940 - 1950-lukujen taitteessa
tarjoilijat
kansallispuvut
Suksilla, kuvassa Aura Rytkönen ja Aimo Rytkönen
hiihto
sukset
lapset
Rytkönen, Aura
Rytkönen, Aimo
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Lumikankaassa, kuvassa Aimo Rytkönen, Irma Puustinen ja Eila Puustinen
Lumikangas
Puustinen, Irma
Puustinen, Eila