Keitele
valokuvat
seurakunnat
kirkot
1950-luku
Paananen, Wellamo
Pyhäkoulun kesäjuhlat 50-luvulla. Kuvassa rovasti Lauri Kärävä ja kanttori Pauli Pesonen.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Pyhäkoulun opettaja Aino Laukkanen oppilaineen lokakuu 1964.
pyhäkoulu
1960-luku
Pyhäkoulun opettajana Huhtamossa 55 vuotta
Hakala, Saima Maria
Hakala, Maija
Huittinen -- Huhtamo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Peltomäki, Leila
Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksen aikataulusuunnitelma 2017
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Turku
Rusko
Masku
Mynämäki
Yläne
Köyliö
Kokemäki
2010-luku
pyhiinvaellukset
aikataulut
käsiohjelmat
Pyhän Henrikin pyhiinvaellusyhdistys
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Pyhän Henrikin pyhiinvaellus 1989 -käsiohjelma
Säkylä
1980-luku
vaellusreitit
Vaellustoimikunnan lehti-ilmoitus vuoden 1989 Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksesta ja sen reitistä sekä aikataulusta.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1990-luku
kirkko
kirkkorakennukset
muistoesineet
sarkofagit
Kirkon ja koko Suomen keskiaikainen ylpeys on Pyhän Henrikin haudan kalkkikivestä ja messinkilevyistä tehty sarkofagi, monumentaalinen tumbarakennelma. Se on ainutlaatuinen Suomessa eikä samanlaisia ole muissakaan Pohjoismaissa. Sarkofagi asetettiin paikoilleen vuoden 1429 jälkeen. (Lähde: Hiekkanen, Markus Suomen kivikirkot keskiajalla, 2003).
Tiihonen, Paavo
muistolaatat
kaivot
muistomerkit
ristit
Pyhän Henrikin tie on osa valtakunnallista retkeilyreitistöä. Noin 140 kilometrin pituinen kulttuurimatkailu- ja retkeilyreitti on merkitty maastoon reitin tunnuksella, vaeltavan piispan kuvalla varustetuin nauhoin ja opasteviitoin. Pyhän Henrikin tietä risteävät Kuhankuonon reitistön ja Suokullan reitin merkityt retkeilypolut. Pyhän Henrikin tien pisin osuus, Köyliön ja Nousiaisten välillä kulkeva muinaistie on tunnettu kautta vuosisatojen Sant Henrikin tienä. Nimensä se lienee saanut Henrik-piispan ruumissaatosta. Tieuran tarkka sijainti on paikoitellen unohtunut ja perimätietokin on osittain ristiriitaista, mutta tien kulku on kuitenkin voitu pääpiirteissään selvittää paikannimien ja löytöjen avulla. Pyhän Henrikin tie on edelleen elävä pyhiinvaellusreitti ja -kohde. Suomen katolilaiset ovat 1950-luvulta lähtien järjestäneet joka kesä toivioretken, joka päättyy Henrikin muistomessuun Köyliön Kirkkokarilla juhannusta edeltävänä sunnuntaina. Monet saapuvat messuun jalkaisin jopa useampien päivämatkojen takaa. Pyhän Henrikin tiellä kulkee joka kesä luterilaisten, katolilaisten, ortodoksisten ja muiden kristittyjen pyhiinvaellusjoukko. Vuodesta 1983 lähtien muutaman vuoden välein järjestetyillä kansainvälisillä ekumeenisilla pyhiinvaelluksilla useista Euroopan maista saapuneet kristityt taivaltavat viikossa koko Pyhän Henrikin tien. (Lähde: https://henrikin.wordpress.com/) "Pyhän Henrikin kerrotaan Satakuntaan lähtiessään määränneen, että jos hän matkalla saa surmansa, on risti pystytettävä siihen missä hänen ruumistaan vetävät härjät pysähtyvät." (http://www.teuvokuukarkku.fi/index.php?sivuID=23) Tämä paikka on Repolassa ja se on merkitty puisella ristillä.
hautajaiset
ruumissaarnat
hautauspuheet
uskonto
historia
kirkkoherrat
begravningar
likpredikningar
griftetal
religion
kyrkoherder
1700-luku
1700-talet
Pyhän Ramatun doctorin : prowastin ja kirkkoherran Kokkolasta, Andreas Chydeniuxen puhet, Kronobyn mestaus paikalla pidetty, koska kuningaallisen Wasan howi-oikeuden duomion jälkeen, sotamiesten Matthias Hjeltin, Abraham Frodin ja Petter Lindströmin oikia käsi ja kaula poikki hakattin ja steilattin sinä 12 päiwänä huhti kuusa wuonna 1786. Jotka olit murhanneet, ryöstäneet ja murhapoltanehet lasten-opettajan Johannes Matin pojan ja hänen waimonsa Kronobyn pitäjästä ja Terwajärwen kappelikunnasta. Ruotsin kielestä suomeksi käätty. Tekijä: Chydenius, Anders, 1729-1803 Julkaistu: Wasasa : pränd. Georg Wilhelm Londicerildä, [1786] Ulkoasu:[1-2] 3-28 s. ; 8:o.
Chydenius, Anders
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Myös mikrofilmattuna kopiona Kansalliskirjastossa
fin
kirja-arvostelut
Arvostelu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Ryti, Eeva-Maija
asuinrakennukset
Pykäläselkä Tossavanlahdessa 1967. Kuvaaja ei tiedossa.
Lehtonen, Kauko
Keuruun kaupunginkirjasto
Pyöräilemässä. Vasemmalla Martta Rytkönen, pyörän kanssa hänen sisarensa Tiina Rytkönen
Iisalmi
pyöräily
polkupyörät
Rytkönen, Martta
Rytkönen, Tiina
Iisalmen kaupunginkirjasto
Pyörällä vanhaan pyhiinvaelluskohteeseen, Roomaan
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Laitila, Simo
Lauttakylän Pyry
urheiluseurat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Kivimäki, Jukka
koulutus
metsänhoito
1970-luku
Metsänhoitoyhdistyksen järjestämässä pystymittauksen koulutustilaisuudessa harjoittelemassa vasemmalta Ilmari Saastamoinen, Veikko Helppolainen, Martti Pulkkinen ja Tapani Tapiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.4.1977.
Pyykinpesua Mallusjärven rannassa kesällä 1958
pyykinpesu
Mallusjärvi
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Pyykinpesua, kuvassa oikealla Hilma Keinänen
pesulat
Keinänen, Hilma
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
henkilöt
Haanpää, Aili
Haanpää, Elsa
Marttinen, Terttu
Kinnunen, Reeta
Pyhäntä, Lamujärvi
Pyykinpesua Korpelaisessa 1950-luvulla. Kuvassa Elsa ja Aili Haanpää, Terttu Marttinen sekä Reeta Kinnunen.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
1940-luku
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on ulkoasultaan haitarikirja, jossa mustavalkoisia kuvia, runoja ja kurkistusaukkoja. Signeerattu ja numeroitu kpl (51/200).
Albrecht, Kristoffer
Rikhardinkadun kirjasto
Sammallahti, Pentti
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
kristinusko
pako
rakkaus
vainot
Sienkiewicz, Henryk
Kirjastot.fi
Pyhäjoki (kunta)
Pyhäjoki (joki) -- Pohjois-Pohjanmaa
kosket
suojelu
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Pyhäjoen kirjasto
Rääkkylän kunnan kunnalliskertomus vuodelta 1911
Rääkkylä
kunnat
kunnalliskertomukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.405 RÄÄ
Joensuun kirjapaino O.Y.
Raakun leviäminen ja helmen kehittyminen
helmenpyynti
simpukat
Helmenpyytäjä kertoo simpukan syntymisestä, simpukkapopulaation leviämisestä ja helmen kehittymisestä. Ylävirassa koirassimpukat laskevat maitinsa alavirrassa olevien naarassimpukoiden hedelmöitettäväksi. Siksi raakkuyhdyskunta saattaa paikoin olla suuri neliömetriä kohti. Raakku leviää loisimalla alkiovaiheessa lohen, taimenen tai purotaimenen kiduksissa. Puhtaan veden kalat kuljettavat alkiot sitten ylävirtaan joskus latvavesiin saakka. Raakunalut kaivautuvat pohjaan ja kasvavat siellä. Helmen kehittyminen simpukan sisällä perustuu vaurioon, jonka simpukka on eläessään saanut. Tämän seurauksena hiekanjyvä joutuu helmiäiskalvolle ja simpukka alkaa kasvattaa jyvästä helmeä.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Suomujoki
Muorravaarakkajoki
Suomujoen vesistö on ollut otollinen jokihelmisimpukan kehittymiselle puhtautensa vuoksi. Matti on pyytänyt isänsä kanssa aikanaan nimenomaan Luttojoen ja Suomujoen vesistöissä. Raakkua pyydettiin raakkupihdeillä, jotkut koettivat onneaan haavilla ja raakkunuotalla. Raakkukiikareita valmistettiin vartavasten simpukoita varten. Isä, Erkki Huru, pyysi raakkuja 1918-1955 välisenä aikana ja Matti vuodesta 1936 vuoteen 1955, jolloin jokihelmisimpukka rauhoitettiin 4.maaliskuuta.
torit
rakennukset
Raatihuone
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan raatihuoneen tontti oli hankittu nimenomaan raastuvan rakentamista varten lääninkamreeri Nordenswanilta. Samalla paikalla sijainnut puurakennus toimi raatihuoneena vuosia ennen kuin uusi raatihuone valmistui. Ensimmäinen valtuustoaloite asiasta tehtiin vuonna 1882, peruskivi muurattiin keväällä 1886, ja ensimmäinen istunto uudessa raatihuoneessa pidettiin keväällä 1888. Raatihuoneen vieressä olevan puutalon omisti kauppias A. Bogdanoff, joka toimi myös Hämeenlinnan kansallisosakepankin johtajana. Kansallisosakepankin Hämeenlinnan konttori oli perustettu vuonna 1891, ja se sijaitsi johtajansa omistamassa talossa, Raatihuoneen vieressä. Valokuvan ottaja Evelina Stier perusti valokuvaamon Hämeenlinnaan vuonna 1892.
Stier, Evelina
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kämärin talo
1910-luku
Hämeenlinnan raatihuone valmistui vuonna 1888 lääninarkkitehti Alfred Caweenin piirustusten mukaan. Uusrenessanssia edustavassa rakennuksessa sijaitsivat juhla- ja valtuustosalin lisäksi raastuvan ja maistraatin istuntosali, rahatoimikamari, huutokauppasali, pormestarin ja kaupunginviskaalin huoneet sekä poliisikamari ja kaupungin vankila. Pian talon valmistumisen jälkeen juhlasalista tuli kaupungin kulttuurielämän keskipiste. Raatihuoneessa pidettiin myyjäisiä, arpajaisia ja kokouksia ja otettiin vastaan vieraita. Viereinen ns. Kämärin talo rakennettiin vuonna 1900. Talossa toimivat 1910-luvulla mm. Hämeenläänin palovakuutusyhtiö, J. V. Kärkkäisen lihakauppa ja Aug. Laakson jalkinekauppa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
1890-luku
Hämeenlinnan kaupunki osti Raatihuoneen tontin vuonna 1849 ja kunnosti tontilla olleen puurakennuksen väliaikaiseksi Raatihuoneeksi. Lääninarkkitehti Alfred Caween suunnitteli Hämeenlinnan uuden Raatihuoneen, joka valmistui torin etelälaidalle helmikuussa 1888. Kookas kaksikerroksinen rakennus edusti ranskalaisvaikutteista uusrenessanssia. Kivirakennuksen alimman kerroksen julkisivu vuorattiin rustikaharkotuksella ja yläkerros oli sileäksi rapattu. Julkisivun jakoi vaakatasossa kahteen osaan kerrosnauha ja takorautainen parveke. Raatihuoneen sisällä juhlasalin sekä aula- ja porrastilojen maalaus ja muu koristelu oli rikasta ja värikästä.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
julkiset rakennukset
hallintorakennukset
raatihuoneet
arkkitehtuuri
uusrenessanssi
Raatihuoneekatu 15
1880-luku
Hämeenlinnan raatihuone rakennettiin vuosina 1885–1887. Arkkitehtina oli Alfred Caween, jonka näkemyksiin oli vaikuttanut opintomatka Ranskaan ja Italiaan vuonna 1876. Raatihuoneesta tuli kookas kaksikerroksinen uusrenessanssityylinen kivirakennus, jonka alimman kerroksen julkisivu vuorattiin rustikaharkotuksella. Yläkerros rapattiin sileäksi. Julkisivun jakaa vaakatasossa kahteen osaan kerrosnauha ja takorautainen parveke. Sisätiloissa juhlasalin sekä aula- ja porrastilojen maalaus ja muu koristelu on rikasta ja värikästä. Raatihuoneessa sijaitsivat juhla- ja valtuustosalin lisäksi raastuvan ja maistraatin istuntosali, rahatoimikamari, huutokauppasali, pormestarin ja kaupunginviskaalin huoneet sekä poliisikamari ja kaupungin vankila. Pian talon valmistumisen jälkeen juhlasalista tuli kaupungin kulttuurielämän keskipiste. Kun kirkon korjaustyöt vuonna 1892 alkoivat, Raatihuoneen juhlasali oli myös seurakunnan tilaisuuksien pitopaikka. Talon suojissa pidettiin myyjäisiä, arpajaisia ja kokouksia ja otettiin vastaan vieraita. Myöhemmin ulkoseinien koristemaalaukset peitettiin uusilla saman tyylin kuvioilla, kunnes 1900-luvun alkupuolella seinät koristeltiin jugendtyyliin. 1930-luvun alussa huoneet saivat koristeettomat katto- ja seinäpinnat, joita uusittiin värisävyjä vaihdellen kymmenen vuoden välein. Maistraatti ja raastuvanoikeus muuttivat 1984 omaan taloonsa. Vuonna 1990 valmistunut peruskorjaus ja entisöinti suunniteltiin Hämeenlinnan kaupungin arkkitehtitoimistossa. Raatihuone on kunnostettu edustustilaksi, johon on sijoitettu kaupunginvaltuuston istuntosali ja ryhmäkokoustilat. Alkuperäisten näköiset koristemaalaukset on palautettu auloihin, portaikkoon ja saleihin, ja myös juhlasali on palautettu alkuperäiseen asuunsa.
Caween, Alfred
Raatihuone juhla-asussa keisari Nikolai II:n kruunajaispäivänä 26.5.1896.
juhlat
1896
Keisari Nikolai II:n kruunajaisia vietettiin myös Hämeenlinnassa 26.5.1896. Hämeen Sanomat kuvaili juhlamenoja mm. seuraavasti: "H. K. Majesteettinsa kruunajaispäivä toissa päivänä muodostui täälläkin täydelliseksi riemujuhlaksi. Sekä luonto että ihmiset kilvan pukivat kaupunkimme juhlapukuun. Helluntaiset lämpimät ilmat olivat ikäänkuin taikakalulla puhjettaneet puut täyteen lehteen ja kukkaan, joiden valeahko vihreys oli mitä kauneimpana taustana kirjaville lipuille joita liehui kauttaaltaan ympäri koko kaupungin. Upeampana oli kaikista kaupungin tori, jossa liehui lukuisia lippuja punaisista tangoistaan ja isot vaakunaliput kirkon, läänihallituksen ja raatihuoneen edustalla. Raatihuone oli puettu punaisiin reunoihin ja lääninhallituksen talolla liehui pitkät rivit lippuja. ... Iltaan myöhään soitteli sitte soittokunta. Klo 9 alkoi sitte juhlavalaistus lopettaen päivän ohjelman. Lääninhallitus ja raatihuone välkkyivät pitkistä tuliviivoista katoalta aina alas asti. Tulet välkkyivät kaikkiaalla yksityisistäkin taloista, joista etenkin herra Söderlundin herätti yleisempää huomiota."
liikerakennukset
pankit
Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
Raatihuoneenkatu
vossikat
ajurit
1920-luku
Raatihuoneenkadun varrella torin laidalla 1920-luvulla sijainneista rakennuksista on jäljellä nykyään vain Raatihuone. Vainikaisen talo ja Kämärin talo purettiin 1960-luvulla Keskustalon tieltä. Raatihuoneen länsipuolella näkyvän, kauppias Bogdanoffin talona tunnetun talon paikalle valmistui vuonna 1929 Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin uudisrakennus. Suomalainen säästöpankki oli aloittanut toimintansa jo vuonna 1910 ja siirtynyt Raatihuoneen viereen vuonna 1914. Myöhemmin pankki osti talon ja tontin Bogdanoffin perikunnalta. Vanhan puurakennuksen päädyssä toimi 1920-luvulla Hanna Hakalan kangaskauppa ja kutomaliike. Pankin toisella puolella piti jalkineliikettään Jalmari Mäkinen.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Radio Länsituuli
paikallisradio
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Tahvanainen, Birgitta
Radioaallot veivät Karstulan amerikkalaiseen lehteen
Ihantola, Olli
Radiolaitteet Keiteleen palokuntaan 1975
palokunnat
Keiteleen palokunta sai radiolaitteet. Tukiaseman kytkentätyössä korjausmestari Olli Smeds Kuopion palokunnasta (kesk.), vasemmalla palopäällikkö Turiigin ja oikealla v.t. palopäällikkö Häkkinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.12.1975.
Rafael Herzbergin kirje Minna Canthille 11.11.1888.
Kovan onnen lapsia
teatteri
kirjallisuus
lehdistö
Minna Canth
Rafael Herzberg
Rahajärvi
Inari
Akujärvi
Raha-Kaija
kalastuspaikat
kalastusoikeus
Pappi lähti kylästelemään Rahajärvelle, kun tiesi että siellä asui yksinäinen naisihminen. Kun ilta koitti niin Rahakaija lupasi lähteä viemään papin porokyydillä Inariin, kun oli itselläkin asiaa sinne. Hän pakkasi kuitenkin mukaan laavun, makaukset ja ruokaa. Kun tuli pimeä ja vielä lumisade laitettiin laavu ja jäätiin tulille yöksi. Saman vällyn alla oli tilaa molemmille. Vuoden päästä nainen palasi papin puheille sanoen että olet nyt minulle velkaa. Rahakaija sanoi tarvitsevansa järven kalastuspaikakseen, sillä hän kyllä pärjäisi tytön kanssa. Niin myös kävi.
Katajamaa, Aukusti
Mansikka-Aho, Vilho
liikennöinti
autoilu
rahastajat
Pukkilan Liikenteen rahastaja Leila Laine (Alén).
Pukkilan kunnankirjasto
autot
linja-autot
Rahastaja Leila laine ja Arvi ja Viljo Lehtisen 38-paikkainen Sisu vuosimallia 1950.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 16.8.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Rantanen, Raija
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Huittisten Joulu
Hovi, Mirja
lehmät
Raili Nuutinen nyk. Paananen ja Juhla. Raili sai Juhlan palkintovasikkana maatalouskerhoharrastuksestaan 1961. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.3.1970.
Paukku, Raimo
Muistokirjoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Äikiä, Reino
Räisälä. Keitele, Hamula. Päärakennus on rakennettu 1917. Siinä toimi Hamulan kylän yksityiskauppa.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Raisio
kunnallishallinto
tiedotuslehdet
paikallishallinto
Alanimeke myöhemmin: Raision kaupungin tiedotuslehti.
Raision kaupunginhallitus
kunnallispolitiikka