Raittiusjuhla Läpikäytävän koululla 1964
Pohjois-Karjala
Lieksa
koulut
Läpikäytävän koulu
tapahtumat
käsiohjelmat
raittius
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Keitele
valokuvat
lautakunnat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Joensuu
järjestöt
raittiusliikkeet
raittiusseurat
alkoholi
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
SKS:n kirjapaino
seurantalot
häät
Rientola
rakennukset
Torpinkylän raittiusseurantalo Rientola valmistui vuonna 1926. Hääväki on yhdessä kuvista kokoontunut ryhmäpotrettiin talon eteen. Värivalokuva on otettu vuosia sen jälkeen. Seurantalo, jota laajennettiin 1980-luvun alussa, tuhoutui tulipalossa maaliskuussa 1982. Torpinkyläläiset ryhtyivät heti rakentamaan samalle paikalle uutta Rientolaa. Ensimmäinen tilaisuus järjestettiin siellä jo joulukuussa 1982, mutta viralliset vihkiäiset pidettiin vasta vuonna 1991. Neljäs kuva on otettu 2.7.1926.
Pukkilan kunnankirjasto
07.1 RAI
juhlajulkaisut
sanomalehdet
Itä-Häme
Heinola
Sosiaalidemokraattisen työväen sanomalehden Itä-Hämeen Raivaajan juhlanumero.
T. S. Osuuskunta Raivaaja
Akujärvi, Tauno
rengit
avioliitot
Raja-Joosepilla oli renkinä kolttapoika. Renki haki itselleen vaimon. Raja-Jooseppi sanoi, että te ette sovi toisillenne ja he sitten erosivat. Vaimo jäi Raja-Joosepin haltuun. Joosepille tuli pororengiksi Akujärven Tauno, joka rakastui kolttapojan entiseen vaimoon ja meni naimisiin tämän kanssa. He saivat kaksi poikaa. Sitten tulivat saksalaiset ja vaimo alkoi riiaamaan heidän kanssaan ja sai myös lapsen saksalaisen kanssa. Tauno otti eron. Vaimo meni evakkoreissulla taas naimisiin ja jäi sille reissulleen.
Katajamaa, Aukusti
Mansikka-Aho, Vilho
Suomujoki
Rajajooseppi
Sodankylä
Lounajärvi
Petsamo
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Tiltu
Keltikangas, Valter
Metsäpalon sammuttamisen jälkeen Svante saapuu porukoineen Rajajooseppiin. Näin hän tapasi Raja-Joosepin ja Tiltun ensimmäisen kerran. Muistiin on jäänyt Tiltun tekemä peti aitan ylävintille ja villavanttuut. Huhti-Heikin kertoja tapasi Inarijärvellä taimenenpyynnissä. Heikki kertoi lohenpyynnistään Kanadassa.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Rajan Maija, hieroja - parantaja Jukojärveltä
Riihimäki, Lea
Keuruun kaupunginkirjasto
Itä-Karjala
Viena
historia
1800-luku
1900-luku
elinkeinot
koulutus
Vienan Karjalaisten liitto
Kirjassa kerrotaan Vienan Karjalan elinoloista kuten elinkeinoista, sivistyksestä ja valistuksen edistämiseen tarkoitetusta Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta.
Härkönen, Iivo
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.2 HÄR
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1928-1929
Laatokan Karjala
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
toimintakertomukset
Joensuun Keskus-Vapaaopisto
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1928-1929. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1928-1929.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 RAJ
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1929-1930
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1929-1930. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1929-1930.
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1930-1931
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1930-1931. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1930-1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.6 RAJ
Rajun luova väritaiteilija oli lempeä isä ja kunnon virkamies
Heinonen, Ilmari
taiteilijat
rautatievirkamiehet
moniosaaminen
99.1 (ykl)
Vääriskoski, Orvokki
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
Nurmes
rakentaminen
tontit
säännöt
Keisarillisen Suomen Senaatin 19.12.1882 vahvistamat rakentamisen säännöt Nurmeksen kauppalalle painettuna kirjasena.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 RAK
kunnallishallinto
1960-luku
Vasemmalla dipl.ins. Otto Virolainen, kunnanhallituksen puheenjohtaja Aarne Saastamoinen ja dipl.ins. Kalevi Piipponen tutkivat Keiteleen rakennuskaavaluonnosta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.1.1968.
Paananen,Vellamo
henkilökuvat
Keiteleen kunnan rakennusmestari Arvo Konttinen 1960-luvulla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.1.1965.
Rakennusmestari esittelemässä rakennuskaavaa 1968
Rakennusmestari Arvo Konttinen esittelemässä uutta rakennuskaavaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.12.1968.
kadut
Keisarillisen senaatin 28. 5. 1875 vahvistama Joensuun kaupungin rakennussääntö koskee rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja Joensuussa. Säännöt on julkaistu myös ruotsiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
sahaus
henkilövalokuvaus
1950
vaatteet
Puutulan uuden talon lautojen sahausta. Kuvassa ylärivissä vasemmalta, Lasse Virtanen, keskellä Tuula Virtanen (Palmroos) ja oikealla Leena Virtanen (Virolainen). Lisäksi alhaalla vasemmalla, Mauri Saarinen ja oikealla Juhani Saarinen. Kuva on otettu n. 1950.
kioskit
Vuonamonsalmen sillan rakennustyömaan kioski ja ruokala ”Manun kioski” 1968-69.
rakennusmestarit
Rakentajien päivät ja näyttely Nilakan baarissa. Kuvassa puhumassa kunnan rakennusmestari Arvo Konttinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.5.1965.
Rakkaudentarina : historiallinen romaani
Rymättylä
Poikon kartano
Tavast, Katarina
kaunokirjallisuus
romaanit
Finne, Jalmari
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Laitila, Simo
Jotuni, Maria
Kirjastot.fi
Naantali
näytelmät
Näytelmä Naantalista. Tapahtuu vuonna 1871.
Kauhanen, Maijaliisa
Dieckmann, Maijaliisa
museoesineet
Honkajoki
Räkkirauta (4_108 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 108. Puinen varren pää vihreäksi maalattu. Siinä toisella puolen kaiverrettu vuosiluvut 1909 ja 1911, ja toisella puolella kirjaimet JA. Varren pää ja terä hyvin koristeelliset.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
postikortit
ratapihat
raiteet
postkort
fotografier
bangårdar
rälsar
Rautatieasema
Järnvägsstation
Vaasa
Vasa
1900-talet
Union Postale Universelle Postikortti - Carte Postale - Brefkort Suomi Finland Serie B. No. 26. Järjestelyratapiha, nykyisin Wärtsilän alue
Harry Schauman’s Bokhandel
sotainvalidit
polttopuu
Hemmingissä Seppälän metsässä rankakasan teossa. Istumassa Martti Hokkanen, sitten Kalevi Saastamoinen ja Eemil Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.10.1975.
Rannan Simon lapsuus. Käsikirjoitus helmi-kesäkuu 1934
lapsuus
talokaupat
väärennökset
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
Digitoitu dokumentti on koneella vihertäville liuskoille kirjoitettu käsikirjoitus novellista Rannan Simon lapsuus. Tekstissä on Gummeruksen merkintä "Haanpää, ladotaan, Rannan talo, Lauma, Gummerus 1937". Novelli kertoo Amerikkaan paenneesta päähenkilön isästä, joka on myynyt velkojensa takuuna olleet talon paperit keinottelevalle kauppiaalle. Tämä käy oikeutta vanhaa emäntää vastaan, joka väittää kauppakirjaa väärennökseksi. Asia varjostaa päähenkilön lapsuutta. Kyseessä oli alunperin romaanisuunnitelma. Tekstistä on muutamia kappaleita pyyhitty yli (ilmeisesti tekijä itse) ja tehty pieniä korjauksia (esim. kirjain t muutettu d:ksi). Viimeisellä liuskalla 23 on kaksi pois pyyhittyä kappaletta. Liuskan yläosa korvattu valkoisella liuskanpuolikkaalla, jossa olevassa tekstistä pyyhitty kolme riviä: "Niinä vuosina oli isossa maailmassa [kun ihmiskunta jännitti tarpeensa lennättääkseen toisiinsa vaarallisia metallinkappaleita ja onnistuikin siinä suunnattomalla varojen tuhlauksella jossain määrin pääsemään tuumansa perille]. Virke on korjatussa muodossa: Niinä vuosina oli isossa maailmassa sotaa ja sodan sanomia". Jälkiosa virkkeestä on pyyhitty: "Kansan kasvot kapenivat [ja ulostukset pusertuivat nurkkajuuriin punertavina ja pihkantuoksuisina]". Koko tekstin toiseksi viimeinen lyhyt kappale pyyhitty (mahdoton sanoa, onko Haanpään vai kustantajan): "Se oli sotaisin elämys siinä kylässä kansalaissodan aikana, jonka loputtua maa oli vapaa ja itsenäinen". Laajuus 23 sivua Kirjoitusaika 7.2.-7.6.1934 Ilmestynyt novellikokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Rannikolta rintamalle : sotavuodet 1918, 1939-40, 1941-45 [1/4]
Pyhäjoki (kunta)
matrikkelit
sotaveteraanit
lotat
kaatuneet
kansalaissota
talvisota
jatkosota
Lapin sota
Rannikolta rintamalle -kirja kertoo Pyhäjoen ja pyhäjokisten sotavuosista 1918, 1939-40 ja 1941-45. Henkilötietojen lisäksi kirjaan on koottu pyhäjokisten sotakokemuksia, muistoja ja valokuvia. Teoss ei keskity yleiseen sotahistoriaan vaan niihin tunnelmiin, joita sotavuodet pyhäjokisissa ovat herättäneet. Tämä on digitoitu toisesta, laajennetusta painoksesta.
Pyhäjoen kirjasto
Viirret-Heiskari, Raili
Leipälä, Aaro
Pyhäjoen sotaveteraanit
Rannikolta rintamalle : sotavuodet 1918, 1939-40, 1941-45 [2/4]
Rannikolta rintamalle : sotavuodet 1918, 1939-40, 1941-45 [3/4]
Rannikolta rintamalle : sotavuodet 1918, 1939-40, 1941-45 [4/4]
Ränsistynyt ulkorakennus (1_75 Honkajoki). Osin hirsi- ja osin lautarakenteinen. Pärekatto osittain romahtanut. Takana kaksi isoa puuta. Katso myös kuva 1_77. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Ränsistynyt ulkorakennus (1_77 Honkajoki). Osin hirsi- ja osin lautarakenteinen. Sama rakennus eri kuvakulmasta kuin kuvassa 1_75. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
kirjallisuus
käsikirjoitukset
Ranska
esitelmät
Musteella kirjoitettu esitelmä Ranskan 1830-40-lukujen kirjallisuudesta. Kolme ensimmäistä sivua on numeroitu.
Minna Canth
Kanneton vihko, johon on kirjoitettu esitelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti jää kesken. Kolme ensimmäistä sivua on numeroitu.
Inari
Ranta-Mari
Mörö-Mari
Ranta-Mari oli kahvilanpitäjä ja kova työihminen. Hänellä oli useita piikoja töissä. Mörö-Mari oli yksi heistä.
Nikula, Valto
Ranta, Mari
Kokko, Heikki
Alho
Talvitie
puuro
seurustelu
baarit
Kertoja meni äijän eli isän kanssa baariin. Isä ilmoitti, että nyt hän haluaa riisipuuron ja lihapullat. Riisipuuro tuli, mutta puuron alta löytyi perunankuoria ja lihanpaloja. Mari kutsuttiin paikalle. Hän kauhistui, koska annos oli tarkoitettu koiralle eikä asiakkaille ja toimitti uuden puuroannoksen tilalle. Kyseessä oli inhimillinen erehdys. Marilla oli riiuumiehiä, Alho ja Talvitie, isokokoisia kulkumiehiä, mutta heillä ei ollut sitoutumisen halua. Lopulta Kokko Heikki osti kullalla isännän paikan.
Nikula, Lauri
Järvi, Hilkka
Lehtonen, Kerttu
Rantalan koulu
joulu
Vettenranta, Heikki