Koskenniemi, V. A.
Kirjastot.fi
Siljo, Juhani
runot
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runoja: Etsijän palautus, Muistanpa ai'an, jolloin lasna muinoin, Salamain keskellä, Sieluni sunnuntai, Äidin sydän, Äidin valitus.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Runoja, joissa esiintyy useita kainuulaisia paikkakuntia
Kainuu
Eino Leinon runoja, joissa mainitaan nimeltä useita kainuulaisia paikkakuntia samassa runossa. Sisällysluetteloon on eritelty, mitä paikkakuntia missäkin runossa mainitaan. Muutamissa runoissa esiin nousevat myös Kuhmo ja Suomussalmi, joille kokoelmassa ei ole omia osioitaan.
Leino, Eino
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on kirjan muotoinen veistos, punasavea. Pinnalla reliefinä repeävä sydän. Näyttelystä "Savikirjoja" Laterna Magicassa 2002. Uniikkikappale.
Kajander, Catharina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runokokeita: Alppilassa, Jumalan kestit, Kevään orvokille, Kohtalon paino, Kuutamalla, Laulajan haudalla, Lukijalle, Ne kätken mä rinnassain, Neidon silmä, Sääliä sekin, Totuutta huudat, Ämmä-koskella.
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1826.
Kansalliskirjasto
Runosmäen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Turku
sivukirjastot
Runosmäen kirjasto aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1977 Turun kuudentenatoista sivukirjastona. Runosmäki on Turun suurimpia lähiöitä.
Korpinen, Antti
Turun kaupunginkirjasto
Ruoka-aineiden y.m. hintoja Kajaanin kihlakunnassa vuosina 1810 ja 1820
Kajaani
historia
paikallishistoria
1800-luku
palkat
elintarvikkeet
kotieläimet
hinnoittelu
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Kajaanin kihlakunnassa ja kaupungissa vuosina 1810 ja 1820 määritellyt hinnat esimerkiksi tynnyrilliselle ruista, ohjaa sekä ketun nahalle, härälle, lampaalle ja yhden hevosen ja miehen päivätyölle. Lopussa on artikkelissa lueteltujen tuotteiden ym. hintoja "nykyiset hinnat" vuodelta 1933. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 86/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Ruoka-lista: Seurahuoneella Jyväskylässä = Mat-sedel
ruokalistat
ravintolat
Jyväskylä
1870-luku
68.26 (YKL)
Jyväskylän Seurahuone
Ruokalista Seurahuoneella Jyväskylässä 1879
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Petsamo
Liinahamari
Trifona
pula-ajat
kahvilat
Rouva Blomqvistin omistamassa ruokalassa söi päivittäin 90-100 miestä. Leivät, pullat ja ruoat tehtiin itse ja siinä sivussa hoidettiin lehmiä. Paistamiseen tarkoitetut uunit sijaitsivat ulkona. Työpäivät olivat pitkiä aamuviidestä iltakymmeneen. Omistajan lisäksi ruokalassa työskenteli kaksi apulaista, joten kiirettä riitti. Ruokatarvikkket noudettiin aluksi Trifonassa sijitsevasta tukkukaupasta ja myöhemmin Liinahamariin valmistuneesta suursatamasta. Väkeä Petsamoon oli tullut eri puolilta Suomea, koska siellä ei tarvinnut maksaa veroja ja elintarvikkeet olivat tullivapauden takia halpoja. Pula-aikana 1930-luvulla ei tarvinnut nähdä nälkää, vaikka työtä ei riittänytkään kaikille.
Niemi, Kerttu
Jefremoff, Irja
Ruokalista - H:linnan V.P.K:n 20:s vuosijuhla
juhlat
Palokunnat
Hämeenlinnan vapaapalokunta
1890-luku
Hämeenlinnan vapaapalokunta vietti kaksikymmenvuotisjuhliaan 20. päivänä elokuuta 1893. Samassa yhteydessä vihittiin käyttöön vastavalmistunut palokunnatalo. Juhlassa nautittiin mm. "uunipaistettua liikkiötä ja pyypaistia sallatin kera". Tämä oli ensimmäinen Hämeenlinnan vapaaehtoisen palokunnan vuosijuhla, jossa ei tarjottu lainkaan alkoholijuomia.
Hämeenlinnan V.P. K.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1893.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
pidot
Kivirannan Kartano
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Lehtisalo, Eeva Leena
Keitele
valokuvat
kurssit
1960-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen Osuuskaupan Naiset mukaan-toimikunta järjestänyt ruokatalouskurssin 7-12 vuotiaille lapsille. Toinen vasemmalta Kirsti Liesinen ja takana kotitalousteknikko Jenny Matikainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.6.1965.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Heikkilä, Juhani
Prusti, Taina
henkilökuvat
Honkajoki
Ruokatauolla (4_12 Honkajoki, Kirkonkylä). Hankevetäjä Juhani Heikkilä (vas.) ja talkoolainen Taina Prusti ruokatauolla Sepäntiellä. Grillissä makkaraa ja täytettyjä tomaatteja. Hankevetäjä talkootyöväkineen työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Virtanen, Jarno
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Mynämäki
kotitalous
ruokaohjeet
toimittanut: Laurin yläasteen 8 B/1992-1993
Mynämäen kunta
Kangasniemi
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
kilpaurheilu
kuntoliikunta
Kangasniemen kansalaisopiston Ruokomäen liikuntaa käsittelevää perinnetietoa
Hartonen, Kalevi
Kangasniemen kansalaisopisto
Iisalmi
Runni
Runnin kylpylä
hieronta
muta
Iisalmen kaupunginkirjasto
Hoikkaniemi
Koppelon vanha koulu
Ruottukan koulu
Kaaperi
Kyrö, Ville
Hakosalo, Anna-Liisa
Koppelon vanhalla koululla, jota kutsuttiin myös Ruottukan kouluksi oli kova kuri ja järjestys. Monenlaisia tapahtumia sattui, kun lapset asuivat ja opiskelivat samassa rakennuksessa viikkoja, jotkut jopa kuukausia ennenkuin pääsivät käymään kotona. Hoikkaniemen tila oli mainio asuinpaikka lapselle. Heikki Kyrö oli ostanut vanhan kentän Kaaperiksi kutsutulta yksinelävältä mieheltä ja aloittanut asuinpaikan rakennustyöt, jotka Esko Mannermaan isä saattoi loppuun. Kertomuksessa vilahtelee myös kaksi itävaltalaista poikaa, jotka vierailivat Mannermaan kotona.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho
Ruskealan 100-vuotias kirkko vuonna 1934
Karjala
Ruskeala
seurakunnat
kirkkorakennukset
Ruskealan kirkko
Julkaisussa Ruskealan 100-vuotiaan kirkon historiaa: rakennustoimikunnan toiminta, kirkon suunnittelu ja rakentaminen, tarpeiston hankinta ja vakinaisten pappien luettelo. Lopussa myös 100-vuotisjuhlan ohjelma.
Liljeblad, Karl Emil
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7109 LIL
Ruskilankosken viimeiset nahkiaistokeitten rakentajat
nahkiainen
pyynti
Nakkila
Ruskilan perinnepiirin haastattelema Toivo Laaksonen kertoilee nahkiaistokeitten rakentamisesta. Maire Raunion laatima kirjoitus ilmestyi Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 1998.
Raunio, Maire
Nakkilan kunnankirjasto
Rusko
Vahto
meijerit
paikallishistoriat
Nikinmaa, Kerttu
Rusko-seura
pappilat
Ruskon pappila
K.Nikinmaa
sisällissodat
1918
Vihtinen, K.F
Vihtinen
Ruskon rukoushuone : rukoushuoneen historiaa
rukoushuoneet
Kerttu Nikinmaa
Inarijärvi
Pulmankijärvi
Utsjoki
Karigasniemi
Nellim
Tervaniemi, Alarik
Lampinen, Mikko (Lampinen)
Palokangas, Leevi
Palokangas, Hermanni
Heikkelinneiti
Kantojärvi
hautajaiset
ruumis
hautauspalvelu
Hautauspalvelujen tarjoaminen ja arkkujen välitys siirtyi Lyydia Palokankaan tehtäväksi Leevi Palokankaan kuoleman jälkeen. Sairaalassa kuolleet vainajat laitettiin arkkuun hoitajien toimesta, mutta sairaalan ulkopuolella kuolleet toimitettiin Palokankaalle Lyydian käsiteltäviksi. Joskus kylmässä kangistuneita ruumiita jouduttiin sulattelemaan saunassa, sillä niitä ei saanut muutoin laitettua arkkuun. Hautauspalveluun kuului arkkuunpanon lisäksi, seppelten sitomista ja hautajaistarjoilun järjestämistä.
Palokangas, Lyydia
vaunut
artikkelit
Ensimmäinen hevosvetoisia Pukkilan seurakunnan ruumisvaunuja esittävä kuva on toukokuulta 1939, jolloin kärryjä käytettiin ilmeisesti viimeisen kerran. Lavalla on Kaarlo Laakson arkku. Saattue on kuvassa nykyisen Keskustien ja Veteraanitien risteyksen tienoilla. Värikuva on otettu lokakuussa 2004 järjestetyn piispantarkastuksen yhteydessä. Vaunujen kuskipukille nousi silloin myös piispa Eero Huovinen. Jenni Mäntysen restauroimat tammipuiset vaunut esiteltiin piispantarkastuksen yhteydessä ensimmäiset kerran seurakuntalaisille. Pukkilan ruumiskärryt on tehty 1800-luvun ja 1900-luvun taitteessa helsinkiläisessä Carl Spennerzin vaunuverstaassa. Ruumiskärryistä kertovista lehtijutuista ensimmäinen on vuodelta 1996 ja toinen vuodelta 2004. Jälkimmäisessä tekstissä on muun muassa ruumisvaunujen restauroijan haastattelua. Jutut on julkaistu Orimattilan Sanomissa ja ne on kirjoittanut Virpi Kallio. (klikkaa kuvakkeita, jotta voit lukea jutut)
Kallio, Virpi
Pukkilan kunnankirjasto
Somero
taajamat
kylät
risteykset
1920-luku
Ruunalan risteys Someron Joensuussa v. 1924. Oikealla 1921 valmistunut Someron Osuuskaupan ensimmäinen oma toimitalo. Vasemmalla kaupan autotalli (vaalea rakennus) ja ulkovarasto, jonka takana näkyy rakenteilla oleva Purolinna.
Ruustinna Winter, Kolkanniemen häkkilintu
Hakkarainen, Esa
Keuruun kaupunginkirjasto
Ruustinna Winter, Kolkanniemen häkkilintu 2
Kanttila
työntekijät
Minna Canthin kaupan työntekijöitä ryhmäkuvassa. Kuva on otettu 15.10.1907.
Victor Barsokevitsch
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Vanhahonko, Olavi
Vanhahonko, Paavo
1940-luku
Ryhmäkuva heinäpellolla (3_14 Honkajoki, Kirkonkylä). Mukana kaksi samaa varsaa kuin kuvassa 3_13. Henkilöitä vas. Olavi Vanhahonko, viides oikealta Paavo Vanhahonko. Muut henkilöt tuntemattomia. Luultavasti Vanhahongon pellolla.
Ryhmäkuva hevosvetoisen itsesitojan edessä pellolla
Ryhmäkuva hevosvetoisen itsesitojan edessä pellolla (3_12 Honkajoki). Kahden hevosen vetämän itsesitojan päällä ohjastaja. Henkilöt tuntemattomia.
Ryhmäkuva jonkin kurssin päätteeksi Vanhahongon navetan oven edustalla
Vanhahonko, Anja
Vanhapaasto, Elma
Vanhapaasto, Alma
1930-luku
Ryhmäkuva jonkin kurssin päätteeksi Vanhahongon navetan oven edustalla (3_22 Honkajoki, Kirkonkylä). Etummaisena nuorin tytöistä Anja Vanhahonko. Takarivissä toinen vasemmalta Elma Vanhapaasto ja neljäs vasemmalta Alma Vanhapaasto. Muut henkilöt tuntemattomia. Vanhahongon talossa järjestettiin monia koulutuksia ja kursseja. Ks. myös kuva 3_23
Ryhmäkuva jonkin kurssin päätteeksi Vanhahongon pihassa
Ryhmäkuva jonkin kurssin päätteeksi Vanhahongon pihassa (3_23 Honkajoki, Kirkonkylä). Edessä kuusi samaa tyttöä kuin kuvassa 3_22, käsissä ilmeisesti todistuksia. Takana kaksi nuorempaa poikaa ja tyttö. Henkilöt tuntemattomia. Taustalla Vanhahongon talo.
Kuopio
Kuva on otettu Minna Canthin kodin, Kanttilan pihassa. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuvassa Ukko Andersin (vas.), Pekka Canth, Maiju Canth, Elli Canth, Lyyli Canth, Jussi Canth, Kaarlo Palmroth ja Mari Rothman.
Ryhmäkuva lotista ns. lottakahvilan portailla
lotat
Ryhmäkuva lotista ns. lottakahvilan portailla (Luoman kahvila Honkajoen Kirkonkylässä) (3_17 Honkajoki, Kirkonkylä). Henkilöt tuntemattomia.
Ryhmäkuva lypsykilpailun osallistujista ja Vanhahongon talonväestä
Vanhahonko, Svante
Lähdekorpi, Reino
Vanhahonko, Pentti
Ryhmäkuva lypsykilpailun osallistujista ja Vanhahongon talonväestä (3_4 Honkajoki, Kirkonkylä). Henkilöt takaa vasemmalta: Svante Vanhahonko, tuntematon, Anja Vanhahonko, Reino Lähdekorpi, Pentti Vanhahonko (isänsä sylissä, synt. 1942) ja Olavi Vanhahonko. Kilpailijat edessä tuntemattomia, vrt. kuva 3_3.
Ryhmäkuva ompelukurssilaisista Vanhahongon tuvassa
Uusihonko, Elle
Lauhaluoma, Anna-Liisa
Ryhmäkuva ompelukurssilaisista Vanhahongon tuvassa (3_8 Honkajoki, Kirkonkylä). Eturivissä toinen oikealta Elle Uusihonko, keskirivissä istumassa toinen vasemmalta Anna-Liisa Lauhaluoma o.s. Vanhahonko. Muut henkilöt tuntemattomia. Etualalla Singer-ompelukoneita.
ihmiset
sotavangit
rakennukset
pihat
sotilaspuvut
polkupyörät
Savijoella Hommalla vuonna 1944 otettuja ryhmäkuvia. Sotilaspukuinen mies on Viljo Seppälä. Mies, jolla on valkoinen paita ja mustat liivit on venäläinen sotavanki.
Ryhmäkuva, otettu Vanhahongon pihapiirissä
Ryhmäkuva, otettu Vanhahongon pihapiirissä (3_2 Honkajoki, Kirkonkylä). Oikealla istumassa isäntä Svante Vanhahonko. Muut henkilöt luultavasti talon väkeä, lapsia ja lastenlapsia. Taustalla Vanhahongon talo.
Ryhmäkuva, pöydän ympärillä viisi miestä
Ryhmäkuva, pöydän ympärillä viisi miestä (3_20 Honkajoki). Takana teksti: "Honkajoen Säästöpankin hallituksen jäsenet. Honkajoki". Henkilöt tuntemattomia. Kääntöpuolella postikorttiviivoja. Kuvannut mahdollisesti W. Rantala, Karvia.
naisjärjestöt
maanpuolustus
maanpuolustusjärjestöt
naiset
vaatteet
Ensimmäisessä kuvassa ovat Marjatta Sinkkilä (o.s. Eerakkala) (vas.), Maire Koikkalainen (o.s. Majakallio), Laina Brusila (o.s. Hyrylä) ja Eija-Liisa Manninen (o.s. Virtanen). Kuva on otettu Virtasen mäellä. Oikealla näkyy Naarkosken lahtea. Toisesta kuvasta on tunnistettu Laina Brusila (o.s. Hyrylä) (takarivi, 4. vas.) Kolmas kuva on löytynyt Brusilan valokuva-albumista, mutta siitä ei ole lisätietoa. Kuvassa annetaan todennäköisesti lottalupausta. Kuva voisi mahdollisesti olla Järvenpäässä otettu.
näyttelyt
ryijyt
käsityöt
Ryijynäyttely nuorisoseurantalo Toimelassa Pukkilan Kirkonkylässä vuonna 1924. Eturivi: Laura Eloranta (vas.), Saara Ekman, tunnistamatta, Impi Aalto, tunnistamatta. Toinen rivi: Hellä Majander (neljäs vas.), tunnistamatta, Selma Karila, Hellin Hannula. Kolmas rivi: tunnistamatta (vas.), Elli Mäkinen, Saima Sipiläinen, Oskari Ryynälä, Katri Majander, Tyyne Ryynälä, Eljas Riihimäki, tunnistamatta, tunnistamatta, Fanny Sipiläinen, tunnistamatta. Takarivi: Martti Viljanen (kolmas vas.), Eemil Sipiläinen (kolmas oik.), Sylvi Sipiläinen (toinen oik.).
Ryöstetystä poropaimenesta uittomieheksi
Tsarmijärvi
Talasjärvi
Tullujärvi
Mustola
Reisivuono
Akujärvi
Lounajärvi
Luttojoki
Nuorttijärvi
Solojärvi
Kuola
Tuuloma
Nivankylä
Ristikenttä
Muurmanski
Anteri
Korvanen
Mutenia
Vuotso
Nuorttijoki
Laanilan Majatalo
Hietajärvi
Paatsjoki
Könkäänjärvi
Kattajärvi
Rajajooseppi
Piilola
Akujärvi, Aleksi
Hänninen, Eemeli
Lukkari
Maununen, Matti (Maunusmatti)
Ponku
Suvirinne
Morottaja, Juhani
Sormunen, Uuno
Sarre, Uula
Hietajärvellä poropaimenenena ollut Pekka Svendsen joutui aseistettujen porovarkaiden yllättämäksi ja hänet vietiin pulkkaansidottuna Juhani Morottajalta ryöstettyjen porojen kanssa Venäjälle. Henki luvattiin säilyttää, jos hän ei karkaisi. Venäjällä Pekka myytiin savottatyömaalle rengiksi hakkurintyöhön. Työstä maksettiin palkkaa ja työmaa-aikana tuli käytyä hiihtämällä Murmanskissa asti. Tarkoituksena oli päästä legioonalaisia kuljettavalla laivalla kotiin, mutta se oli kerennyt jo lähteä satamasta. Kotiin piti kuitenkin päästä ja hän hiihteli omatekoisilla suksilla pääsiäisen aikaan Ponkun pojan kanssa Vuotsoon ja sieltä edelleen Ivaloon. Isän mukana tuli käytyä pari vuotta Reisivuonossa töissä, mutta sieltä palattiin Kessijärvelle, kun isän siskon perheen talo oli jäänyt tyhjäksi perheen jäsenten kuoltua espanjantautiin. Ivalossa Svendsen toimi kapteeni Suvirinteen renkinä ja pestautui lopulta uittomieheksi Paatsjoen savottatyömaalle.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
aitat
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Kaksikerroksinen eloaitta 1800-luvun lopulta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
asuinrakennukset
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Päärakennus ajoittuu noin 1870-luvulle.
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Yksinäisaitta ajoittuu 1800-luvun lopulle.