kaskenpoltto
Rauman seutu
Satakuntalainen osakunta
historiikit
uitto
autioituminen
maatilat
lehdistö
1800-luku
Sisältää: Pyynikin harjun geologiaa / K. Virkkala, Satakunnan asuinrakennuksista ennen isoavihaa / Mauno Jokipii, Autioitumisesta Ala-Satakunnassa 16. ja 17. vuosisadan vaihteessa / Erkki Lehtinen, Maaomaisuuksista ja varallisuudesta Rauman seudulla 1800-luvun alussa / Pentti Papunen, Satakuntalaisista savupirteistä / Niilo Valonen, Antero Vareöiuksen "loppukove" / Tapio, Horila, Kangasala, Virrat - parin pitäjännimen historiaa / Eero Kininiemi, Ruoveden Kangaspeskan aitta v:lta 1766 / Jorma Heinonen, Satakuntalaisten lukuharastus 1800-luvulla lehdistön levikkinumeroiden valossa / Päivö, Tommila, Kaskenpoltosta ja kydönviljelyksestä Satakunnassa ennen isoavihaa / Mauno Jokipii, Kangaspeskan savupirtti Ruovedellä / Osmo Vuoristo, Kaksi satakuntalaista sanaa / Pekka Lehtimäki, Satakunnan uittotyöläisistä ennen 1920-lukua / Ilmar Talve
Satakunta
valtiopäivämiehet
maankohoaminen
luonnonmaantiede
puhekieli
murteet
Hämeenkyrö
1700-luku
Sisältää: Muistopuhe kansleri Edwin Linkomiehestä / Aarno Niini, Metsästyksestä Satakunnassa 1500- ja 1600-luvuilla / Mauno Jokipii, Häme ja Satakunta / Unto Salo, Satakunnassa keväällä 1899 / Päiviö Tommila, Etelä-Satakunnan luonnonmaantieteelliset alueet / Auvo A. Säntti, F. E. Sillanpään puhetta / Pertti Virtaranta, Linkomiesten lukupiiri 1934-1941 / Tauno Koskela, Keskiajan taiteen perinteitä / Niilo Valonen, Ala-Satakunnan talonpoikaisedustaja v:n 1726-27 valtiopäivillä / Pentti Papunen, Rannansiirtyminen Porin ja Rauman välillä ajanlaskumme aikana / K. Virkkala
Kokemäki
herätysliikkeet
Köyliö
seurakuntahistoriat
kansakoulut
Nakkila
Sisältää: Johan Philip Palmén : elämäkerrallinen kuvaus / E.G. Palmén, Johan Philip Palmén vanhan Satakuntalaisen Osakunnan jäsenenä / Jalmari Jaakkola, Kokemäenlinna ja Kokemäenkartano keskiaikana / Arvo Inkilä, Lounais-Satakunnan entisistä kulkuriteistä / Jalmari Jaakkola, Sastamala-Sastmola-Merikarvia : piirteitä Satakunnan asutushisoriasta / G.A. Heman, Eräs "ihmeellinen tapaus" vuodelta 1770 / L.H. Sandelin, Series Sacellanorum in Mezämaa / Niilo Ikola, Rättäkitti : loimaalainen noitatarina / Niilo Ikola, Köyliön nimestä / Jalmari Jaakkola, Muistelmia eräästä Kokemäen talonpokaisesta merkkimiehestä / Kaarlo Kallio, Nakkilan kansakouluoloista / I. Ikonen, Muistelmia itämaisen sodan tapahtumista Porissa / Reinh. Grönvall, Matti Paavola ja Satakunnan herännäisyys / Aarne Kaitila, Kalastuksesta Pohjois-Satakunnan rannikolla / S. Linnainmaa, Lähteen eli Pyhän Henrikin kappeli Köyliössä / Jalmari Jaakkola, Kansanrunouden keräyksistä Satakunnassa / Väinö Salminen, Miten nykyinen Satakuntalainen Osakunta on syntynyt / V.I. Oksanen, Kokemäenjoen laskulahdesta ja sen tutkimisesta sananen / Achilles Wahlroos
opiskelijajärjestöt
osakunnat
Satakuntalainen Osakunta
Helsingin yliopisto
Sisältää: Ylioppilaselämää ja maakuntahenkeä: Helsingin yliopiston Satakuntalainen Osakunta 1950-200 / Antero Alhonen
Rauma
Ulvila
keskiaika
Kankaanpää
ryijyt
Sisältää: Kallialan seurakunnan keskiaikaiset kirkontilit (vv. 1469-1524) / Heikki Ojansuu, Vanha Satakuntalainen Osakunta yliopiston siirryttyä Helsinkiin / Jalmari Jaakkola, Haverin kaivoksen historiikkia / E.S. Tomula, Kyrösjärven nykyinen ja entinen otaksuttu vesiväylä / Otto Vänni, Antero Warelius sanomalehtimiehenä / Niilo Ikola, Entisen Ulvilan pitäjän maatilat / Niilo J. Avellan, Pormestari- ja valtiopäivämiesrettelöitä Raumalla 1660-luvun alkupuoliskolla / Jalmari Jaakkola, Juhannuksen vietto Kankaanpään Vihtiläjärvellä / Antto Laiho, Satakunnan ryijyt / Emil Cedercreutz
maanviljely
Pori
1600-luku
sanomalehdet
geologia
Sisältää: Silmäys Satakunnan viljelyshistoriaan / E. G. Palmén, Lisiä Elinan surmarunon historiaan / Heikki Ojansuu, Kaksi 1600-luvulla kirjoitettua runoa Raumasta ja Porista / Edwin Flinck, Ääriviivoja Porin sanomalehtioloista 1860-luvulla / M. Saarenheimo, Porin kirkot ja hautausmaat / Reinh. Grönvall, Johan Laihiander ja hänen kirjoittamansa Euran pitäjänkertomus / Jalmari Jaakkola, Hämeenkangas / Vilho Oksanen, Jotunisen ajan Satakunta / Matti Sauramo, Loimaan ja sen lähipitäjien kasvistosta / Matti Sauramo
paikannimet
Ulvilan pitäjä
kirjailijat
Pyhäjärvi
kuivaus
Sisältää: Pohjois-Satakunnan vanha eräkulttuuri / Jalmari Jaakkola, Entisen Ulvilan pitäjän maatilat III / Niilo J. Avellan, Piirteitä Lähteenojan rälssitilan vaiheista / Aina Lähteenoja, Kaksi satakuntalaista kirjailijaa 1600-luvulta / Kustavi Grotenfelt, Antero Warelius / Niilo Ikola, Insinööri Herm. Ad. Printz / F. O. Viitanen, Ala-Satakunnan kallioperusta / Pentti Eskola, Onko Säkylän Pyhäjärven kuivaus mahdollinen? / Aarne Laitakari, Muistotietoja Karkun muinaisuudesta / Athanasius Rosengren
Eura
Säkylä
Luvia
asutushistoria
kirkkomusiikki
suomen kieli
Kauttua
historia
Sisältää: J. J. Mikkola Satakuntalaisen Osakunnan inspehtorina / Kytömaa, Ensio, J.J.Mikkola kielentutkijana / Jalo Kalima, Lounais-Suomen kivien jääkaudenaikaiset matkat / Pentti Eskola, Lisiä keskiajan suomen tuntemukseen / Heikki Ojansuu, Ulvilan asutuksen, seurakunnan ja kaupungin synnystä / Jalmari Jaakkola, Kirkko- ja koululaulun muistomerkkejä vanhan Satakunnan alueelta / Toivo Haapanen, Satakuntalaisia asiakirjoja 1500- ja 1600-luvuilta / Aarno Malin, Satakuntalainen latinankielinen runoilija 1600-luvulta / Edvin Flinck, Ala-Satakunnan ratsutilat v. 1701-1702 / Aina Lähteenoja, Muistitietoja Luvian laivaliikenteen hisoriasta / Sandra Seppä-Hannus, Reunahuomauuksia Athanasius Rosengrénin Muistotietoihin Karkun muinaisuudesta / Toivo Kaukoranta, Tarinaa ja totta Euran Kauttualta / Mikko Saarenheimo, Kirjeenvaihtoa ja äittelyä Skandinaavian suomalaisista 1860-luvulla / F.O. Viitanen, Antin talo Säkylän Korven kylässä / Albert Hämäläinen, Lainarunon suomentaminen / Kaarlo Krohn, Sjarobyg / Yrjö Wichmann
Satakuntalainen osakunta (Helsingin yliopisto)
Sisältää: Satakuntalanen Osakunta 1904-1929 : 25-vuotiskatsaus / Mikko Saatenheimo
muinaishaudat
vaakunat
seurakunnat
opetus
kartanot
ruokaperinne
Sisältää: Pakanuudenajan kalmisto Köyliön Vanhassakartanossa / Nils Cleve, Rauman kaupungin sinetti ja vaakuna / Aina Lähteenoja, Eurajoen kirkollisista oloista ison vihan aikana / Jalmari Jaakkola, Porin triviaalkoulun rehtori Juhana Kraftman realismin uranuurtajana / Kaarlo Jäntere, Loimaan nimestä / Niilo Ikola, Nakkilan pitäjän kylien ja asumusten nimet / Kaisu Blom, Kuvaus herraskartanoista Huittisissa 1700-luvulla / Aarre Tuompo, Satakuntalainen velli / Eeva Hermonen, Mitä numerot kertovat satakuntalaisista ylioppilaista / Pekka Katara
vesieläimistö
Karvia
Parkano
Kihniö
loitsut
Sisältää: Länsisuomalaisen Osakunnan inspehtorit / Mikko Saarenheimo, Karvian pitäjän asutuksen synty perimätiedon valossa / L.I. Kaukamaa, Satakunnan Lappi / Viljo Alanen, Piirteitä Sarkolan Vanhankylän tonteista ja taloista / Mirjam Kulmala, Porin ympäristön Cyclopslajit / A. Seinäjokelainen, Eräs vanha loitsuvihko / Viljo Alanen, Eräs satakuntalainen Kiltakirja / Pekka Katara
Satakunta vuotta Köyliön Vanhankartanon elämässä
paikallishistoriat
Linturi, Olavi
Köyliön kunta
Satakuntalainen symposion : Satakunnan Kirjallinen Kerho 1919-2019
kirjallisuus
järjestötoiminta
järjestöt
järjestöhistoriikit
Kristian Lindroos
Satakuntalainen Kirjallinen Kerho
Satama-asetus Helsingin kaupungille Hänen Keisarilliselta Majesteetiltänsä : armosta määrätty tästälähin seurattawaksi : annettu Helsingissä 4 p. huhti-kuuta w. 1848
satamat asetukset säädökset 1840-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
rakennukset
satamat
Laivaranta
puistot
Rantapuisto
Hämeenlinna
1930-luku
Hämeenlinnan sisävesiliikenteen satama sijaitsi 1900-luvun alkupuolella samalla paikalla kuin nykyäänkin eli keskustan itäreunassa, Birger Jaarlin kadun ja Hallituskadun alkupäässä. Arkkitehti Armas Rankka suunnitteli laivarantaan satamakonttorin vuonna 1911. Rakennuksen päissä oli pienet kojut, joista toinen oli varsinainen konttori, toinen virvokekioski eli vesimyymälä. Kojujen katoilla oli koristeina pienet tornit. Ovet olivat rakennuksen päädyissä, ja kojujen sivuseinissä oli soikeat ikkunat. Kojuja yhdisti avoin, katettu tavarasuoja. Suojan molemmilla sivuilla oli kuusi pylvästä, joiden väliin muodostui kaariaukkoja.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustukset
arkkitehtuuri
myymälät
liikenne
laivaliikenne
höyrylaivat
1910-luku
Hämeenlinnan laivaranta, sisävesiliikenteen satama, sijaitsi keskustan itäreunassa Birger Jaarlin kadun ja Hallituskadun alkupäässä. Arkkitehti Armas Rankka suunnitteli laivarantaan satamakonttorin vuonna 1911. Rakennuksen päissä oli pienet kojut, joista toinen oli varsinainen konttori, toinen virvokekioski eli vesimyymälä. Kojujen katoilla oli koristeina pienet tornit. Ovet olivat rakennuksen päädyissä, ja kojujen sivuseinissä oli soikeat ikkunat. Kojuja yhdisti avoin, katettu tavarasuoja. Suojan molemmilla sivuilla oli kuusi pylvästä, joiden väliin muodostui kaariaukkoja. Satamakonttorin rakentaminen 1910-luvulla liittyy vaiheeseen, jolloin laivaliikenne oli uudelleen joksikin aikaa vilkastunut Hämeenlinnan satamassa. Höyrylaivaliikenne oli alkanut Vanajavedellä jo 1800-luvun puolivälissä. Kun rautatie Helsingistä Hämeenlinnaan valmistui vuonna 1862, myös laivaliikenne vilkastui joksikin aikaa, koska jatkoyhteydet hoidettiin vesiteitse. Vanajaveden höyrylaivayhtiön laivat olivat käyttäneet aluksi laiturinaan kaupungin pyykkilaituria. Vuonna 1873 yhtiö sai kaupungilta ilmaiseksi laituripaikan ja luvan rakentaa oman laiturin. Vuonna 1875 rautatietä jatkettiin Tampereelle ja laivaliikenne hiljeni. Se kuitenkin vilkastui jälleen 1900-luvun alussa Vanajavedellä ja sen yhteydessä olevilla Hauhon ja Längelmäveden reiteillä. Hämeenlinnaan perustettiin vuonna 1900 Hämeenlinnan Höyrylaiva Osakeyhtiö matkustaja- ja tavaraliikennettä varten. Yhtiö rakennutti kaksi pientä höyrylaivaa, Kangasalan 1901 ja Pälkäneen 1907. Vuonna 1901 laitureita päätettiin laajentaa. Vasta linja-autoliikenteen kehitys 1930-luvulla antoi kuoliniskun Vanajaveden laivaliikenteelle. Keväällä 2009 alkoivat laivarannan korjaustyöt. Laivarannan arkkitehtuurikilpailun voitti arkkitehtitoimisto JKMM Oy:n "Sillalla"-niminen kaarevakattoinen ehdotus ravintola- ja satamarakennukseksi. Rakentamista päätettiin kesällä 2009 kuitenkin siirtää kaupungin säästöohjelman vuoksi. Rantapuiston vanha paviljonki on vuodelta 1954. Siihen on tehty 1960- ja 1970-luvuilla korjauksia.
Rankka, Armas
Möttönen, Markku
Keuruun kaupunginkirjasto
Hannulan talo
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Jaatinen, Simo
Satavuotiaan Kuuselan vanhainkodin juurilla : Laukaan kunnan vaivaishoito-ohjesääntö vuodelta 1893
Pietiläinen, Pentti
Satavuotinen kaari : Raision Kuula 1909-2009
Varsinais-Suomi
Raisio
urheiluseurat
Koivisto, Altti
Raision kuula
Tuominen, Okko
Santtu, Lauri
Keitele
valokuvat
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Pohjois-Karjala
runot
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Kirja Satu Sallisesta on runomuotoinen, kalevalamittaan kirjoitettu kertomus.
Lagervall, Jakob Fredrik
Kansalliskirjasto – Kopio: Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 LAG
Wasenius
liito-orava : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
saukko : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
majavat : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
uhanalaiset eläimet : liito-orava
luonnonsuojelujärjestöt : Mäntsälä
Teoksessa esitellään Mäntsälän luonnonsuojeluyhdistyksen projektia, jossa selvitettiin alueen saukko- ja liito-oravakantaa sekä näiden elinalueita. Sisältää runsaasti kuvitusta.
Elo, Olli
Blåfield, Martti
Mäntsälän kunnankirjasto
Mäntsälän luonnonsuojeluyhdistys ry
leirintäalueet
1960-luku
Lyyli Honkanen lomailemassa Saunasalmen leirintäalueella. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.6.1969.
1970-luku
Saunasalmen leirintäalueella lähes 1200 yöpyjää. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.8.1971.
Saunasalmen leirintäalueen valvojat 1977
Saunasalmen leirintäalueen iloiset leirivalvovat Merja Niskanen(vas.) ja Anja Tikkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.7.1977.
Keiteleen Saunasalmen pudotuspaikan pohjan ruoppausta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.7.1969.
Saunatietoutta kahden vuosituhannen ajalta
Uusikaupunki
saunat
saunominen
Eripainos Uudenkaupungin Sanomat Sis. myös Tietoja eestiläisten saunasta M.J. Eisenin (1857-1934) mukaan
Winter, Helmer
Koskinen, Uuno
Luukkonen, Sirpa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Waahtera, Liisa
Haapala, Onni
Savijoen kirjaston kirjahankinnat 1901-1926
kirjastot
kirjat
Luettelo Pukkilan Savijoen piirikirjastoon hankituista kirjoista vuosina 1901-1926
Pukkilan kunnankirjasto
koulurakennukset
koulut
ihmiset
Kuvat esittävät ilmeisesti Savijoen koulua. Kuvien henkilöistä tai niihin liittyvistä tapahtumista ei ole tarkempaa tietoa.
koululaiset
puutarhat
mehiläispesät
mehiläishoito
lapset
Savijoen koululla otetun kuvan taustalla näkyvät mehiläispesät. Kastelukannuineen etualalla seisovat oppilaat ovat ilmeisesti matkalla hoitamaan opettajan keittiöpuutarhaa.
Savijoen koululla otetusta kuvasta on tunnistettu Veijo Hämäläinen (neljäs rivi, viides vas.) ja Teuvo Viljanen (takarivi, neljäs vas.).
Savijoen koulun oppilaita esittävä valokuva on vuodelta 1903. Oikeassa alareunassa on opettaja Aino Vuorela.
perheet
henkilövalokuvaus
Savijoen Maijalan tilan isäntäväki Kalle ja Serafia Maijala perhepotretissa lastensa Iinan (Ahokas) (takana vas.), Emilin (Maijala), Niklaksen (Majanto), Joelin (Ahokanto), Alinan, Arvin (edessä vas.) ja Hilman kanssa.
seurantalot
raittiusseurat
Pukkila
Savijoen raittiusseurantalo
julisteet
korkit
Seurantalo on valmistunut syksyllä 1936 ja sen on suunnitellut arkkitehti Heikki Siikonen. Taloa laajennettiin vuonna 1967 lisäämällä 9x15 metrin pituinen jatke kaksikerroksisena. (Lähde: Martti Saaristo: Pukkilan historia. Järvenpää 1985: Lehtikarin Kirjapaino.) Kolme ylimmäistä kuvaa seurantalosta on ottanut Pertti Mäkelä vuonna 2014. Kolme alimmaista kuvaa on ottanut Virpi Kallio vuonna 2016 ja niissä näkyy seurantalon seinällä olevia isoja mainoskorkkeja sekä keikkajulisteita.
Mäkelä, Pertti
Kallio, Virpi
Savijoen raittiusseurantalon vieraskirjoja 1964-79
vieraskirjat
esiintyjät
orkesterit
tanssimuusikot
piirustukset
Savijoen raittiusseurantalolla ovat vuosien saatossa soittaneet lukuisat artistit ja yhtyeet, kuten Markku Aro, Dallapé, Danny, Irwin Goodman, Eino Grön, Katri Helena, Matti ja Teppo sekä Reijo Taipale. Vieraskirjoihin on tallentunut heidän hauskoja kirjoituksiaan ja kuviaan. Ensimmäinen ja toinen vieraskirja on skannattu kokonaisuudessaan. Ensimmäiseen ovat kirjoittaneet vuosien 1964-70 & 2014 ja toiseen vuosien 1970-73 esiintyjät. Kolmas ja neljäs pdf-tiedosto sisältävät otteita vuosien 1973-76 ja 1977-79 vieraskirjoista.
museorakennukset
lehtiartikkelit
Pukkilan kunnan omistuksessa olevan Savijoen suutarintuvan pihapiirin rakennuksia. Paavo Suonion tuparakennuksen pihassa ovat vaja, liiteri, kaksikerroksinen aitta ja huonokuntoinen navetta. Navettarakennus on moniosainen ja siinä on muun muassa parsinavetta, karjakeittiö, talli, eteinen, huussi, varasto ja yliset. Kuvat on ottanut Sue Salminen rakennusten esineistön luetteloinnin yhteydessä. Suonion suutarintupaa koskeva lehtiartikkeli on julkaistu Orimattilan Sanomien kesälehdessä toukokuussa 1996. Sen on kirjoittanut toimittaja Virpi Kallio. (klikkaa kuvaketta, jotta voit lukea jutun)
Salminen, Sue
Niinikoski
Savikukko
1980-luku
Savikukko, Niinikosken vanha kansakoulu 1980-luvun puolivälissä
Orimattilan kaupunginkirjasto
Pitkäjärveläiset Kalle ja Alma Ruoho ja heidän poikansa Pentti Ruoho kuljettivat Kultelasta Roosin kaaleja ja Turusta lasi- ja posliinitavaraa. Kuva otettu Pitkäjärvellä Kökkön talon lähellä. (Kertoja: Voitto Ollonqvist). Kuvan lahjoittaja: Olavi Virtanen.
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 444
naisen asema
"Savo-Karjalan toimitukselle" otsikoitu Minna Canthin kirjoitus Savo-Karjala-lehdessä koskien yhteiskoulun perustamista Kuopioon. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/809774#?page=2
M. C.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Savo-Keitele -niminen höyrylaiva kuljetti vuodesta 1924 lähtien tavaroita OTK:laisten kauppojen tarpeisiin, sen perimmäinen satama oli Tossavanlahti. Kuva Vilho Mikkonen.
Nousiainen -- Saksala
Kurjenrahkan kansallispuisto
2010-luku
luontokohteet
järvet
ulkoilureitit
ulkoilualueet
virkistysalueet
uimarannat
Savojärven ympäri kiertää luontopolku, jonka pituus on n. 6 km, polulle pääsee Kurjenpesän luontotuvalta ja Rantapihalta. Reitti on suo-osuuksien osalta pitkostettu ja reitin varrella on levähdyspaikkoja. Reitti on helppokulkuinen ja sisältää paljon suo-osuuksia. Reitti liittyy Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Järven pohjoinen osuus saatiin käyttöön vuonna 2012, jolloin luontopolku sai nimekseen Savojärven kierros. Savojärven rannalla sijaitsee Nousiaisten kunnan virkistysalue nimeltään Rantapiha, jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Katso paikan tarkempi esittely nimellä Rantapiha.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Nousiainen
vesistöjen säännöstely
Tiihonen, Paavo
Savolan maatilan rakennukset. Rakennettu 1909.