pajat
Nakkilan kunnankirjasto
rakennukset
sisätilat
Honkajoki
Sepän pajan sisänäkymä (1_14 Honkajoki). Kattorakenteista päätellen kuvan 1_13 rakennus sisäpuolelta. Oikeassa laidassa tulipesä, keskellä ilmapuhallin. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Sepän Soitto : Kansanmusiikkitapahtuman synty osana Suomen yhteiskunnallista muutosta kansallisvaltiosta hyvinvointivaltioksi
kansanmusiikki : musiikkijuhlat : Mäntsälä
kansantanssit
kulttuuripolitiikka
kulttuurihistoria
paikallishistoriat : Mäntsälä : Sepän Soitto
Kulttuurihistorian kurssityö: Kansanmusiikkitapahtuman synty osana Suomen yhteiskunnallista muutosta kansallisvaltiosta hyvinvointivaltioksi.
Salokannel, Susanna
Mäntsälän kunnankirjasto
museot : Mäntsälä : Sepänmäen käsityömuseo
esitteet : museot
käsityöläismuseot
historia : käsityöläiset
Sepänmäen käsityömuseon esite. Esitteessä on kuvia ja tietoa museon historiasta ja museoalueen rakennuksista.
Viljanen, Osmo
sepät
ihmiset
työvälineet
pihat
Ensimmäisessä kuvassa ovat Hemmi Virtanen (vas.) ja Heikki Arrama. Kuva lienee 1940- tai 1950-luvulta. Toisessa kuvassa on Arraman Syvänojalla sijainnut kotitila Pakkalan talo. Hattupäinen mies oikealla on todennäköisesti Heikki Arrama.
Pukkilan kunnankirjasto
Keitele
valokuvat
kaakeliuunit
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Vanhat tulisijat ovat säilyneet päärakennuksen huoneissa.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
asuinrakennukset
1800-luku
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Sukutila vuodesta 1698 ja myös kantatila. Päärakennus ajoittuu 1800-luvulle. Tarkka rakentamisvuosi on tuntematon. 1910-20- luvuilla rakennettiin taloon avokuisti.
Seppälä. Keitele, Vuonamo. Päärakennus. 1910-20- luvuilla rakennettiin taloon avokuisti.
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Seppälän Hiski Saastamoinen Amerikassa. Vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Seppälän talo, missä toimi Niinikosken ensimmäinen koulu
koulut
Niinikoski
Orimattilan kaupunginkirjasto
Seppälän talon emäntä Johanna Saastamoinen
kana
navetat
Seppälän talon emäntä Johanna Saastamoinen syöttämässä kanojaan. Alkuperäinen kuva Kyllikki Tossavainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Seppälän tilan vanha päärakennus on peräisin 1800-luvulta. Tarkka rakennusajankohta on tuntematon. Rakennus on muutettu nykyiseen pohjakaavaan 1910-20 -luvuilla ja samalla on rakennettu avokuisti. Kuva Veikko Tabell.
tuvat
1930-luku
Seppälän tuvassa 1930-luvulla. Kuvaaja ei tiedossa.
Seppälän veljekset Hiski ja Heikki Saastamoinen
Seppälän veljekset Hiski ja Heikki Saastamoinen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
itsenäisyyspäivät
1960-luku
Itsenäisyyspäivänä sankarihaudoilla vietetyssä muistotilaisuudessa kunnan ja seurakunnan seppelettä laskemassa sankarihaudoille kirkkohallintokunnan ja kunnanhallituksen puheenjohtajat Kalevi Aitto-oja ja Aarne Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.12.1965.
Taskinen, Jyrki
Järvenpää, Reijo
Myllyniemi, Usko
Kalliomaa, Seppo
Kuusisto, Aarne
Vainionpää, Henry
Lusa, Sakari
Pere, Juhani
yhtyeet
Seppo Kalliomaan kvintetti
Kauhajoki
Etelä-Pohjanmaa
1950-luku
Jyrki Taskinen, klarinetti, Reijo Järvenpää, hanuri, Usko Myllyniemi, trumpetti, Seppo Kalliomaa, basso, Aarne Kuusisto, kitara, vieraina Henry Vainionpää, saksofoni, Sakari Lusa, rummut ja Juhani Pere, vetopasuuna.
Martti Satamon talo Keiteleellä 7.8.1956. Satamo oli suojeluskunnan paikallispäällikkö. Taustalla suojeluskuntatalo. Suojeluskunnan päällikön talo oikealla. Vasemmalla suojeluskunnan parakki, jossa kauppias Hannes Tenhu aloitti kauppiaana Keiteleellä 1947 tai 1948. Seppo Satamon kokoelmat.
keinutuolit
sanomalehdet
naiset
vaatteet
Serafiina Oksa lukee sanomalehteä keinutuolissa. Taustalla näkyvässä tapetissa on runsaasti lehtiä.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 1.4.2959 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
taiteilijakirjat
Emar, Juan
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
lapset
palkinnot
Serve-lenkin palkitut. Vuosiluku tuntematon.
Sesshu's long scroll : a Zen landscape journey
Teos on taiteilijakirja ja haitarikirja. Sesshun alkuperäinen työ vuodelta 1486 on 17 m pitkä ja 37 cm korkea. Kalligrafiaa ja tussimaalauksia. Puukannet, valmistettu Japanissa.
Sesshu
Chiva, Reiko
Weatherby, M.
eriarvoisuus
oikeudenmukaisuus
orjuus
rotusyrjintä
tasa-arvo
Stowe, Harriet Beecher
Kirjastot.fi
Setän opetuksia sielu-tieteestä, ajattelewalle kansalle luettawaksi
psykologia
sielunhoito
uskonto
Murman, J. W.
Ikkala, Ilta
Keuruun kaupunginkirjasto
Seurahuoneen henkilökuntaa sodan jälkeen
Iisalmi
hotellit
ravintolat
ravintola-ala
1940-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Seurahuoneen henkilökuntaa ulkorappusilla 1940-luvulla
työntekijät
Seurahuoneen keittiöhenkilökuntaa 1940-luvulla
keittiöt
Seurahuoneen tarjoilijat kansallispuvuissa 1940 - 1950-lukujen taitteessa
tarjoilijat
kansallispuvut
Vuori, Olavi
Seurakunnan 100-vuotisjuhla loppiaisena 1972.
kirkot
seurakunnat
juhlat
1970-luku
Srk:n 100-vuotisjuhla loppiaisena 1972. Lauri Lehmuskoski saarnaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.1.1972.
Helena Hämäläinen seurakunnan kerhossa. Oikealla takana Tomi Luomi. Marraskuu 1978.
kuorot
Keiteleen seurakunnan lapsikuoro 15.4.1976.
seurakuntakeskukset
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Orpana, Eino
kirkko
seurakunta
Seurakuntalaisia Pukkilan kirkonmäellä. Vuonna 1814 rakennettuun Pukkilan kirkkoon tehtiin perusteellisia korjauksia vuonna 1914.
Seurakuntasisar Anja Turunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.3.1965.
Seurakuntatalo pian valmis. Katselmuksessa mukana mm. rakennustoimikunnan puh.joht. Yrjä Vuorela (edessä oik.) rakennusmestari Arvo Konttinen ja urakoitsija Tommi Tuovinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.3.1973.
rakentaminen
Pentti Nuutinen, Heikki Töntsi ja Pauli Vartiainen raudoituspuuhissa seurakuntatalon työmaalla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.8.1972.
Seurakuntatalon vihkiäisjuhlan jumalanpalvelus 1973
Seurakuntatalon vihkiäisjuhlan jumalanpalvelus. Vasemmalta rovasti Paavo Kuoppala ja lääninrovasti V. J. Malmivaara. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.6.1973.
vaalit
Reino Koskinen leimaamassa Martti Rytkösen lippua Keiteleen seurakuntavaaleissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.11.1974.
Satakunnan Kansa -lehdessä 4.3.1962 julkaistu murrepakina.
seurantalot
Keiteleen seurantalo 1960-luvun lopulla. Purettiin 1980.
Seurantalon kauppakirjan allekirjoitus 1978
kauppakirjat
Seurantalon kauppakirjan allekirjoitus. Kirjoittamassa sotainvalidiosaston puheenjohtaja Eino Jauhiainen, takana vasemmalta Matti Paananen, Antti Samppala, Seppo Ahonen, Matti Savander ja kaupanvahvistajana Risto Hämäläinen. Urheiluseura Keiteleen Nuju ostaa seurantalon paikalliselta sotainvalidijärjestöltä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.3.1978.
Varsinais-Suomi
Raisio
Monille vanhemman polven raisiolaisille seuratalo tanssilavoineen tuo mieleen lämpimiä muistoja vuosikymmenten takaa. Varppeenmäellä sijainnut seuratalo valmistui vuonna 1920. Kukoistusaikanaan se oli Raision huvielämän keskus. Talon käyttö alkoi vähetä ratkaisevasti 1960-luvulla. Rakennus purettiin vuonna 1974 Tasalankadun kerrostalojen tieltä.
Raision kirjasto
Seurojentalolla itsenäisyyspäivänä 6.12.1935
Itsenäisyyspäivänä seurojentalolla Rauhanmäellä ( Rähmeenmäki) 6.12.1935. Aino Kumpulaisen kokoelma.
Seurojentalon siivoustalkoot. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
henkilövalokuvaus
Torpinkylässä kuvatusta seurueesta on tunnistettu takana vasemmalla seisova Suoma Peltonen (Hyrylä), Viljam Peltonen (takarivi, neljäs vas.) ja Selma Peltonen (eturivi, toinen vas.). Eturivissa ovat myös Laura Arvila (toinen oik.) ja Hanna Arvila (oik.) sekä ilmeisesti Aimo Arvila (kolmas oik.). Kuva on ilmeisesti otettu 1930-luvulla. Huomaa hauskana yksityiskohtana takarivissä seisovan miehen olkapäälle kiivennyt kissa.
Teos on taiteilijakirja. Vihertävällä sametilla päällystetyssä itse tehdyssä pahvilaatikossa kirja, jonka sivut muodostuvat seitsemästä kirjekuoresta. Kirjekuoret on maalattu muistuttamaan ukkospilviä, ne on suljettu erilaisin kuvioin käsitellyllä sinettilakalla. Jokaiseen lakkakuvioon on kiinnitetty ohuesta kullanvärisestä langasta tehty koriste. - Teoksen kannet on painettu monta kertaa sokeriakvatinta-laatalla, siksi kansista tuli monen väri- ja vedostuskerran jälkeen nahkamaiset. Kirjan sidonta on japanilainen lankasidonta, sidonnassa käytetty hopealankaa. Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Ylitalo, Merja