Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Huittisten Joulu
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1997
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Sisällysluettelo Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
henkilöt
sisarukset
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Aili
Marttinen, Lyyli
Rouvinen, Irja
Oulu, Karjasilta
Sisarukset Aili Haanpää, Irja Rouvinen ja Lyyli Marttinen 1960-luvulla Oulun Karjasillalla.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Sisarukset Anna, Aini ja Kosti Saari (oik.) sekä Hiski Salomaa Vehmaalla Puttaan Sipilässä 1952.
Salomaa, Hiski
amerikansuomalaiset
Vehmaa
1950-luku
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
pakkanen
mieskuva
itsepäisyys
Digitoitu dokumentti on ruskeankeltainen pienehkö lehtiö, josta on revitty lehtiä. Sisältää yhden novellin, tekstistä kaksi ensimmäistä riviä on pyyhitty yli. Novelli Sisu on lyhyt tarina perheriidasta, itsepäisyydestä ja periksiantamattomuudesta. Ville Vehviläinen seisoo ulkona pakkasessa riidan seuraksena ja aikoo itsepäisesti olla siellä vaikka jäätymiseensä asti. Lopulta hän kuitenkin luovuttaa ja hoippuu sisään kuuntelemaan vaimonsa nuhteet. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 25.8.1945 Julkaistu ensimmäisen kerran kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Keitele
valokuvat
kirkot
seurakunnat
Paananen, Wellamo
Uuden hautausmaan siunauskappeli. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.8.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 28.8.1963 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Valvoja-lehdessä huhtikuussa 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Mietteitä G. af Geijerstamin luentojen johdosta. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/634040#?page=14
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Siveellisyysolot Pohjanmaalla rahvaan keskuudessa
kansantavat
sukupuolimoraali
terveyskasvatus
Pohjanmaa
1800-luku
Yrjö Weilinin perustama julkaisusarja Aikamme siveellisyyskysymyksiä oli 1900-luvun alun merkittävin moraaliopas. Sarjan kymmenennessä osassa kansankirjailija Pietari Päivärinta (1827-1913) pohtii siveellisyyden tilaa Pohjanmaalla aiheinaan mm. yöjuoksu, avioliiton ulkopuoliset suhteet ja viinan kirot.
Päivärinta, Pietari
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Ensimmäinen sivu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Ensimmäinen sivu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Ensimmäinen sivu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Sivu 1 Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Ensimmäinen sivu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Ryti, Eeva-Maija
Toinen sivu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Sivu 2 Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
museot
museoesineet
piirustukset
kotiseutumuseot
Pukkilan kotiseutumuseon ensimmäisen diaarion eli esineluettelon sivu, jossa on piirroskuva kivipihdeistä sekä mustaa verkaa olevasta miehen puvusta. (Diaario on tallennettu toisaalle tähän kokoelmaan myös erillisenä pdf-tiedostona.)
Pukkilan kunnankirjasto
soutuveneet
saaristot
soutajat
postikortit
roddbåtar
roddare
skärgårdar
personer
postkort
fotografier
Varisselkä
Kråkfjärden
Tuomarinkarinselkä
Domarskärsfjärden
Vaasa
Vasa
1800-talet
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 8.
Harry Schauman's Bokhandel
Strindberg, August
Kirjastot.fi
liikerakennukset
myymälät
tavaratalot
Skogster
Piparkakkutalo
Pohjan talo
Raatihuoneenkatu
Hämeenlinna
1920-luku
Anders Gustaf Skogster (1866–1952) perusti vuonna 1905 osakeyhtiön, joka osti talon ja tontin Hämeenlinnan kirkon takaa Raastuvankadun ja Kirkkokadun kulmasta. Tontille Skogster rakennutti uudenaikaisen tavaratalon, jonka piirustukset laati arkkitehti Selim A. Lindqvist. Upeaa jugendtyylistä rakennusta kutsuttiin kaupungissa liikepalatsiksi. Tavaratalossa oli mm. kangas-, rautakauppa- ja sekatavaraosastot sekä räätäliliike. Liike harjoitti myös tukkumyyntiä. Skogster rakennutti tontilleen myös perheensä asuintalon, joka nykyään tunnetaan Piparkakkutalo-nimisenä ravintolana. Skogster rakennutti vielä vuonna 1912 Raatihuoneenkadun puolelle ns. rakennusyhtiö Pohjan talon, jonka arkkitehtina toimi Armas Lindgren. Rakennusosakeyhtiö Pohja oli Skogsterin tytäryhtiö.
Julkaistu painettuna: Paperi- ja Taidekauppa O.Y.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Skogsterin tavaratalo (Raatihuoneenkatu 8)
rakennuspiirustus
rakennukset
asuinrakennukset
Skogsterin kauppahuone
Raatihuoneenkatu 8
Kirkkorinne 2
Tuusulasta velkaantuneesta kotitalosta lähtenyt Anders Gustaf Skogster teki ensin töitä juoksupoikana ja liikeapulaisena Hämeenlinnassa. Vuonna 1895 hän osti veljeltään Felixiltä Grönlundin entisen siirtomaatavarakaupan. Liike menestyi ja 11 vuotta myöhemmin (1906–1907) Skogster rakennutti paikalle uudenaikaisen tavaratalon, jonka arkkitehtina oli Selim A. Lindqvist. Skogsterin liiketalo on kaksikerroksinen kulmastaan pyöristetty jugendrakennus. Kulmassa on kaarevalinjainen torni. Raatihuoneenkadun puoleiset pikkutornit rakennettiin matalampina kuin ne ovat piirustuksessa. Talo oli Suomen ensimmäisiä rakennuksia, joissa käytettiin raudoitettuja välipohjia. Näin saatiin avarat yhtenäiset myymälätilat. Liiketilaa oli 1350 neliömetriä. Paikallislehti kutsuikin taloa liikepalatsiksi. Tavaratalossa myytiin kankaita, lasia, posliinia, lamppuja, rauta- ja rakennustarvikkeita, maatalousvälineitä jne. Liikkeessä oli jo 1920–30-luvuilla 70–80 työntekijää. Skogsterin liikerakennus on kokenut monia muodonmuutoksia 1920-luvun jälkeenkin, jolloin Raatihuoneenkadun puolelle rakennettiin lisäsiipi. Taempana oleva jugendtyylinen ns. Piparkakkutalo valmistui vuonna 1906 Skogsterin perheen asunnoksi. Talo on satulakattoinen suorakaiteen muotoinen rakennus, jonka julkisivua elävöittävät erkkerit, pieniruutuiset ikkunat ja osittainen paanuvuoraus. Kellarikerros ja vasen siipiosa ovat kiveä, muutoin talo on hirttä. Rakennus toimii nykyään ravintolana. Piparkakkutalo oli joutua purku-uhan alle 1980-luvun alussa, kun taloa ei ollut merkitty asemakaavamuutokseen suojeltavaksi. Sisäasiainministeriö ja korkein hallinto-oikeus palauttivat asemakaavamuutoksen Hämeenlinnan kaupungin valituksesta huolimatta. Tontin historiaa Ensimmäinen liikerakennus Raatihuoneenkadun ja Kirkkorinteen kulmaan tuli jo vuonna 1869, kun J. F. Grönlund sai maistraatilta luvan avata puurakenteiseen taloonsa oven kadulle päin sekatavarapuotia varten. Grönlund myi liikkeensä Felix Skogsterille, jolta sen osti myöhemmin veli Anders Gustaf Skogster.
Lindqvist, Selim A.
luistelijat
kilpailut
skrinnare
tävlingar
Kaupunginselkä
Stadsfjärden
1900-luku
1900-talet
1908
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 1.
Harry Schaumans Förlag
Maiju Canth
Hanna Levander
Alma Tervo
Kanttila
Kuvassa Hanna Levander (vas.), Alma Tervo, Maiju Canth ja Minna Canth. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuva on otettu vuosien 1890 ja 1896 välisenä aikana.
SKS:n raportti Eino Leinoa koskevasta Vaasan kaupunginkirjaston materiaalista
Leino, Eino
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran raportti Eino Leinoa koskevasta Vaasan kaupunginkirjaston materiaalista.
Nevala, Maria-Liisa
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on rengaskirja, jonka pohjana ovat Neuvostoliiton aikaiset eri virastojen lomakkeet, joille on ohuella tussilla piirretty moskovalaisia kerrostaloja pienimpiä yksityiskohtia myöten. Harmaat pahvikannet. Yksipuolinen kopio alkuperäisestä kaksipuolisesta teoksesta.
Reichstein, Alexander
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. "Published ... to coincide with a presentation of The drive or die production at Merikaapelihalli, Helsinki 25.8.1994."
Connah, Roger
Makkonen, Tuija
Kuopio
Snellmanin puisto
Minna Canthin koti Kanttila sijaitsi Snellmanin puiston laidalla. Kuvassa puisto 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, puiston luoteiskulmalta kuvattuna. Snellmanin patsas pystytettiin 1886 ja samalla puistokin sai uuden nimen kansallisen merkkimiehen mukaan. Minna Canthille puisto oli tärkeä paikka: Tuolla istuskelen usein yksin Snellmanin kuvapatsaan alla ja kantelen hänelle , kuinka alas suomalainen puolue on mennyt. Ja manaan hänen henkeään alas rusikoitsemaan tämän ajan fennomaaneja, sillä sitä ne totisesti ansaitsisivat. (Minna Canthin kirje Kaarlo Bergbomille 6.7.1886) Postikortti valokuvasta, joka otettu vuosien 1895 ja 1905 välisenä aikana. Kuvassa Snellmanin puiston luoteiskulma: Snellmanin patsas näkyy puiden varjossa vasemmalla. Minna Canthin Kanttila on aivan puiston laidalla, viistosti vasemmalla penkillä istuvan miehen takana.
lastenkirjallisuus
sadut
lumiukot
talvi
joulu
lapset
lahjat
kehyskertomukset
barnlitteratur
sagor
snögubbar
vinter
jul
barn
gåvor
ramberättelser
Myrtle, Harriet
Turun kaupunginkirjasto
Sodan aikana sairaalassa töissä, kalastus Ivalojoella
Ivalo
Ivalojoki
kalastus
sota-aika
haavoittuminen
sairaalat
sairaanhoitajat
Ivalon sairaalassa oli sota-aikana töissä ensin kolme hoitajaa, myöhemmin kaksi. Ensimmäisten haavoittuneiden tulo oli suuri järkytys, sitten tilanteeseen oli pakko yrittää totutella. Töitä tehtiin viikko öisin, viikko päivisin. Ivalojoki oli kalaisa joki. Kyläläiset laittoivat verkkonsa yhteen, niistä tehtiin jata ja saalis jaettiin kaikkien kesken.
Kyrö, Ida
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Petsamo
Norja
Suolisjärvi
Nautsi
Nangujärvi
Muurmanski
Kirkkoniemi
Ristikenttä
Nuorttijärvi
Kuola
Pitkäsalmi
Arhipoff, Heikki
Mannermaa, Mikko
Bono, Laura (Moppe-rouva)
jatkosota
talvisota
Haastateltava muistelee sota-ajan tapahtumia Petsamon seuduilla, saksalaisia ja venäläisiä, sekä evakkoonlähtöä Norjan puolelle.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
Sodan uhatessa : ilveilys yhdessä näytöksessä
näytelmät
Sodan uhatessa -näytelmän tapahtumapaikka on nimeämätön maaseutukaupunki. Varovaisen perhe varautuu uhkaavaan sotaan.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Tampere : Hj. Hagelberg, 1888.
Sodanaikaisia velvoitehakkuita tekemässä
sahaus
halot
hakkuumäärät
naiset
Sodan aikana oli velvoitehakkuuta metsistä 1940-luvulla. Tässä kuvassa halkomottia ovat tekemässä Viivi ja Elsa Nyberg.
sotilaat
Vuonna 1942. Pentti Haanpää kuvassa oikealla.
Kirjailija Pentti Haanpään sota-aikaan ottama kuva.
Juhannuksena Lonkassa vuonna 1943. Vuokkiniemen pitäjässä sijaitsevassa Lonkassa oli kenttähevossairaala, jonka varastonhoitaja-kirjurina Pentti Haanpää toimi jatkosodan ajan.
talot
hus
ranta-alueet
strandområden
Mustasaari
Korsholm
Södra Vallgrund
Raippaluoto
Replot
9050 Import Harry Schauman's Bokhandel, Wasa Ser. C. No. 17 Brefkort. (Carte Postale.) För skriftliga meddelanden För adresser Södra Vallgrundin ranta-alue Raippaluodossa Strandområde vid Södra Vallgrund i Replot
Kuusela, Eeva
Keuruun kaupunginkirjasto