Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 2. vihko ilmestyi helmikuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Keisari ja sosialismi. [Ulkomaisten lehtien mukaan.] S. 33—38. Jokapäiväinen tarina. Norjan kielestä suomennettu. S. 38—48. Uudemman sielutieteen alalta. Selostusta teoksista Ribot: Les maladies de la personnalité ja Bourru & Burot: Variations de la personnalité. S. 48—60. Josef Egyptissä. [Ruotsalaisen raamatun historian mukaan.] S. 61—64. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/500315
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 3.-4. vihko ilmestyi huhtikuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Apinat. II. S. 65—73. Nälkä. (Norjan kielestä.) [Knut Hamsunin teoksesta Suit.] S. 73-109. Onko taiteellinen kehitys nuorisolle vahingoksi vai hyödyksi. (Esitelmä pidetty Kuopion pedagoogisen yhdistyksen kokouksessa Maaliskuulla 1890.) S. 109—115. Esitelmän piti Minna Canth 28.3.1890. Venäläisistä uskonlahkoista. [Selostusta N. Tsakin teoksesta.] S. 115—119. Syvät rivit nousevat Europan sivistysmaissa. [Etupäässä selostusta Saksan oloista.] S. 119 —124. Maailman parantaja. S. 124—128. Teoksessa Nokkala: Tolstoilaisuus Suomessa pidetään s. 200 tätä todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamana. Tosin siinä on sanonta me nuoret. Uskonnollinen kuukauslehti. [Lyhyt esittely.) S. 128. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501622
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 7. vihko ilmestyi heinäkuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Työväenkysymys. Gustaf F. Steffenin mukaan. S. 193—204. Meren pohjasta. Erään sukeltajan kertomuksia. [Lontoosta.] S. 204—209. Apinat. III. 209 — 216. Fjodor Michailovitsch Dostojevski. (Georg Brandesin mukaan.) S. 216 — 224. Varastustauti. (Englantilaisen lehden mukaan.) Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501814
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 8. vihko ilmestyi elokuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Falbin maanjäristysoppi. S. 225—228. Yhteiskunnan omnibus. [Käännös teoksesta Bellamy: Looking backward.] S. 228—230. Työväenkysymys. [Jatk.] S. 231—242. Ajattele itse. (Suomennos.) S. 242—244. Sosialisti papin kauhtanassa. [Selostus ruotsalaisen papin J. Nylanderin kirjoituksesta.] S. 244—248. Pellolla. (Suomennos.) S. 248—250. Morsian vainaja. Kirj. Guy de Maupassant. (Suomennos.) S. 250-255. Kummallinen ukkosen isku. [Ulkomaan uutinen.] S. 256. Kirjallisuutta. [Esitelty lyhyesti Dannholm: Suomen olot.] S. 256. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/502456
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 9. vihko ilmestyi syyskuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Työväenkysymys. Gustaf F. Steffenin mukaan. (Jatk.) S. 257 — 270. Kassakaappi. Kirj. Ch. Grandmougin. (Suomennos.) S. 271 —276. Kuinka kirjallisuutta vainottiin Ranskan vallankumouksen edellä. H. Th. Bucklen mukaan. S. 277—285. Mies. [Ajatelma. Luultavasti suomennos.] S. 285. Keksinnöitä. [Luultavasti ulkomaisen lähteen mukaan.] S. 286— 288. Koulumiehen miete. [Kirj.] P. A. Siljeström. S. 288. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/500571
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 10. vihko ilmestyi lokakuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Mikä vaara on siitä, että kristinusko ja papisto pidetään samana asiana. [Ei lähdettä. Ranskan vallankumouksen ajan kokemuksia.] S. 289—296. Vihkiäiset. (Suomennos.) S. 297—303. Ennustaja. Kirj. Kristofer Kristofersen. Suomennos. S. 303 — 312. Kansakoulu. Kirj. Otto Tuomi. S. 312—316. Mitenkä Jahvetti Uotinen säilytti tukkansa vesileipävankeudessa. Kirj. Otto Tuomi. S. 317—320. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/499920
Wapaita aatteita, 11. ja 12. vihko (1890)
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 11. - 12. vihko ilmestyi joulukuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Ennustaja. Kirja. Kristofer Kristofersen. (Jatk.) S. 321—330. Pelastin äitin kuolemasta. Kirj. Otto Tuomi. S. 330—347. Kielen synnystä. Kirj. N. R. af Ursin. S. 348—355. Perinnöllisyys ja tahdon vapaus. [Selostus Th. Ribot'n ja englantilaisten lääkärien väittämistä.] S. 355—361. Pyhiin vaellus 19:llä vuosisadalla. [Kirj.] Kaapro Jääskeläinen. S. 361-366. Ihmeet leikkaukset. [Kirurgien Duret, Burchardt ja Lannelongue aivoleikkauksista.] S. 366—368. Lukijoille. [Jouluk. 1890 allekirjoitettu toimituksen tiedotus lehden lakkaamisesta.] S. 368. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501967
Vapaita aatteita, 11. ja 12. vihko, 1890
lehdissä julkaistut kertomukset
Tekijän käsikirjoituksesta suom. Minna Canth
Tavaststjerna, K. A.
Minna Canth
Kahtalainen onni
Missä onni?
Porvari-Jussi
Minna Canthin jälkeen jättämä kertomuksen katkelma. Canthin alkuperäinen käsikirjoitus on myös digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Kaupungin seurahuoneella".
kirjailijat
kirjailijan työ
muistelmat
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Me tarkoittaa Canthia itseään ja Robert Kiljanderia. Ilmestynyt alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894. Painettu uudestaan kokoomateokseen Kuinka meistä tuli kirjailijoita 1916 (n:o 250) ja lehteen Naisten ääni 1912. (ks. Kannila 763, 1967.) Kirjoituksen käsikirjoitus on myös digitoitu.
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 5. - 6. vihko ilmestyi kesäkuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Piirteitä ihmiskunnan vanhimmasta sivistyshistoriasta. Kirj. N. R. af Ursin. S. 129 — 156. Pikku Maiju. (Suomennos Tanskan kielestä.) S. 156 — 163. Jukka. (Suomennos Norjan kielestä.) S. 163 — 173. Vapaan ajatuksen marttyyrit. [Lähteenä Barni: Les Martyrs de la libre pensée.] S. 173—181. Ystävykset. S. 181—192.' Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501852
koulut
naisen asema
"Savo-Karjalan toimitukselle" otsikoitu Minna Canthin kirjoitus Savo-Karjala-lehdessä koskien yhteiskoulun perustamista Kuopioon. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/809774#?page=2
M. C.
Niilo Sareliuksen kirje Minna Canthille 8.3.1882
kirjeet
Murtovarkaus
onnittelut
Niilo Sarelius oli Suomalaisen teatterin näyttelijä.
Niilo Sarelius
Ida Mannisen kirje Minna Canthille 12.6.1895
Ida Manninen
Referaatteja Ella Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
tiivistelmät
Ella Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 1 päiväämätön, 27.1.1893, 18.2.1893, 9.9.1893, 15.3.1894. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
Referaatteja K.A. Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
Karl August Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 2.9 1892, 10.9.1892, 30.9.1892, 23.10.1892, 9.11.1892, 20.12.1892, 7.2.1893, 30.3.1893, 15.3.1894 ja pieni kirjelappunen, joka on päivätty Kuopiossa kesällä 1892. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
Åge Meyerin kirje Minna Canthille 18.3.1893.
Sylvi
Åge Meyer Benedictsen
Åge Meyerin kirje Minna Canthille 7.4.1893.
Agnes
Uusia novelleja
Åge Meyerin kirje Minna Canthille 9.6.[1893].
teatteri
näytelmät
Kirjeen päiväyksen vuosiluku on päätelty kirjeen sisällöstä.
Alvar Renqvistin kirje Minna Canthille 21.1.1893.
kustannustoiminta
kirjallisuus
Kustannusosakeyhtiö Otava
Alvar Renqvist
Kirje on kirjoitettu Kustannusosakeyhtiö Otavan viralliselle kirjepaperille.
Anna Nygrénin kirje Minna Canthille 9.2.1893.
käännöskirjallisuus
Anna Nygrén
August Arppen kirje Minna Canthille 14.2.1893.
August Arppe
Kirjepaperin ylälaidassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 2.8.1893.
Kirjeen ylänurkassa on himmeä Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 24.6.1893.
Kirjeen ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 3.3.1893.
August Arppen kirje Minna Canthille 8.6.1893.
Kuopion takana
Axel Berndtsonin kirje Minna Canthille 11.6.1893.
Axel Berndtson
Kirjeeseen ei ole merkitty vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden vastauskonsepteissa on keskeneräinen vastaus tähän kirjeeseen, "Minna Canthin kirjekonsepti Axel Berndtsonille [1893, jälkeen 11.6.]"
Béla Vikárin kirje Minna Canthille 19.11.1893.
artikkelit
lehdistö
Béla Vikár
Kirjeessä Minna Canthilta tilataan lehtikirjoitus ja kertomuksia budapestiläiseen lehteen.
Dagmartheatrets Administrationin kirje Minna Canthille 14.3.1893.
Dagmartheatrets Administration
Kirje on kirjoitettu Dagmartheatrets Administrationin viralliselle kirjepaperille. Kirjeessä on useita allekirjoituksia, kaikki epäselviä.
Dagmartheatrets Administrationin kirje Minna Canthille 26.5.1893.
Riis-Knudsen
Kirjeen allekirjoittajasta ei saa selvää.
Ella Kurténin kirje Minna Canthille 10.2.1893.
Ella Kurtén
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 18.2.1893.
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 27.1.1893.
Ensimmäisen arkin yläreunassa on painettu vaakuna.
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 9.9.1893.
Ernst Ahlbomin kirje Minna Canthille 20.2.1893.
Työmiehen vaimo
kritiikki
Ernst Ahlbom
Ernst Gråsténin kirje Minna Canthille 23.5.1893.
Novelleja 1-2
Ernst Gråstén
Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden joukossa on vastauskonsepti tähän kirjeeseen "Minna Canthin kirjekonsepti Ernst Gråsténille 25.5.1893".
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 18.10.1893.
Papin tytär
Ranska
Eva Perander
Jacques Lermont
Mme Soboleska
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 2.3.1893.
Gustaf von Numers
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 10.2.1893.
Hannes Gebhard
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 13.1.1893.
Helsingin ruotsalainen teatteri
Harald Molander
Kirje on ilmeisesti kalkkeeripaperin läpi kirjoitettu kopio.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 25.10.1893.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 26.1.1893.
Ida Aalberg-Kivekkään kirje Minna Canthille 31.5.1893.
Ida Aalberg-Kivekäs
Irgeus Hansenin kirje Minna Canthille 7.6.1893.
Bergens teater
Bergens Nationale Scene
Irgeus Hansen
Irgeus Hansenin kirje Minna Canthille 8.5.1893.
Kirje on kirjoitettu Bergenin teatterin viralliselle kirjepaperille.
Jac. Ahrenbergin kirje Minna Canthille 25.2.1893.
Jacob Johan Ahrenberg
Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden vastauskonsepteissa on vastaus tähän Ahrenbergin kirjeeseen nimellä "Minna Canthin vastauskonsepti Jac. Ahrenbergille 2.1893"
Johan Jacob Ahrenberg
Kaarlo Friskin kirje Minna Canthille 28.1.1893.
Kaarlo Frisk
K. A. Tavaststjernan kirje Minna Canthille 30.3.1893.
Kirje on kirjoitettu luganolaisen hotelli Pension Villa Castagnolan kirjepaperille.