Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Crusell, bernhard Henrik
muistelmat
säveltäjät
elämäkerrat
käsikirjoitukset
taiteilijat
Crusell, Bernhard Henrik
Kungliga biblioteket
Arvidsson, Adolf Ivar
Ehdotus elävien nykyhetkien monumentiksi : Pori 1935-
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää. Tekstit suomeksi ja englanniksi. Käsitetaidetta, kontekstisidonnaista taidetta. Liittyy näyttelyyn Porin taidemuseossa 18.9. - 10.11.2002. Social toolbox, tool 3. Painos 1200 kpl.
Rikhardinkadun kirjasto
Söderlund, Patrik
Suonpää, Visa
Snellman, Tomi
Siuro, Seppo
Iconoclast
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Ehdotus yleiseksi terveys- ja sairashoitosäännöksi Saarijärven seurakunnalle, Waasan lääniä
Honkimäki, Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
Ehnroosin kirjasto Mäntsälässä : Ehnroos-kokoelman luettelo
kirjastot : Mäntsälä : Ehnroosin kirjasto
bibliografiat
kirjastoluettelot
1800-luku
Ehnroos, Abraham, 1785-1863
Untamo, Martti
Vanhanen, Hannu
Manninen, Kirsti
Majuri, Eija
Blåfield, Martti
Mäntsälän kunnankirjasto
Ignatiew, Anne-May, (svensk resumé)
historia : koulut : Ehnroosin koulu
paikallishistoriat : Mäntsälä
koululaitos
opetus
Ehnroosin koulun historiateos 1869-1919. Mukana oppilaiden kirjoittamia muisteluja.
Puro, Heikki
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 2.4.1965 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
maaseuturomaanit
Pohjois-Karjala
arkielämä
Ville Kuronen: Ei kuu kuule, ei päivä näe (e-kirja).
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Ei lääkäriä eikä pappia, evakon jälkeen Inariin
Petsamo
Inari
Kalajoki
evakuointi
lääkärit
papit
joulu
juhannus
Haastateltava asui 70 kilometrin päässä Petsamosta pienessä kylässä. Petsamossa oli yksi pappi ja yksi lääkäri. Synnytyksiä ja sairauksia pyrittiin hoitamaan omin voimin. Evakkoon kylän väki lähti Kalajoelle. Evakon jälkeen haastateltava muutti Inariin.
Tervaniemi, Maire
Rensujeff, Kaija
Ei niin salattua, ettei ilmi tulisi. Tositapauksiin perustuva kertomus
kertomukset
rikokset
murha
oikeudenkäynti
kasvattilapset
rikolliset
käsityöläiset
salaisuudet
katumus
Turun kaupunginkirjasto
Ei ole terveydeksi. Terveyden sääntöjä jokaiselle
terveydenhoito
puhtaus
ilma
hengitys
vesi
kylpeminen
asuminen
ruoka
vaatteet
kasvatus
työterveys
kansanvalistus
Berger, P.
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.12.1961 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 18.10.1964 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 7.2.1960 julkaistu murrepakina.
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Kirkonkylästä kotoisin oleva Eila Riitta Laukkanen on kuuden laudaturin ylioppilas. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.6.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Väätäinen, Eero
fotografier
paikallishistoria
lokalhistoria
Vaasa
Vasa
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Arbetarinstitutin 1992 keräämiä vanhoja valokuvia Vaasasta, painettu kartongille Gamla fotografier samlade av Arbetarinstitutet 1992, tryckta på kartong Merikaupunki Vaasa Sjöstaden Vasa Kalaranta Fiskstranden Palon jälkeen 1852 Efter branden 1852 Vaskiluodon satama 1892-1893 Vasklot hamn 1892-1893 Laulujuhlia 1894, 1912 Sångfester 1894, 1912 Sairaala 1844, Kuninkaan mallikartano 1858, Uimalaitos 1939 Lasarettet 1844, Kungsladugården 1858, Siminrättningen 1939 Kirkonrauniot Kyrkoruinerna Lakkautettuja teollisuuslaitoksia: Sokeritehdas, Kehräämö, Pukin panimo, Höyrymylly Nedlagda industrianläggningar: Sockerbruket, Spinneriet, Bock's bryggeri, Ångkvarn Vuokra-ajureita Hovioikeudenpuistikolla 1900 Hästdroskor vid Hovrättsesplanaden 1900 Ensimmäinen puimakone 1906 Första tröskverket 1906 Vuokra-autoja Hovioikeudenpuistikolla 1920 Taxibilar vid Hovrättsesplanaden 1920 Ståhlin terassilla 1920 På Ståhls terass 1920 Sotilasparaati 5.6.1918 Militärparad 5.6.1918 Kenraali Mannerheim esikuntineen 28.1.1923 General Mannerheim med stab 28.1.1923 Palokunta 1910 Brandkåren 1910 Ylätori 1960 Övre torget 1960 Hietalahden kesäteatteri 1910-1921 Sandvikens sommarteater 1910-1921
Pohjanmaan Museo
Österbottens museum
Arbetarinstitutet: "Gamla Vasa förr och nu"
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Lechner, Leonhard
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Steinke, Alfred
Berliner Motettenchor
Einari Vuorela : Keuruun Kisailijain hovirunoilijana
Vuorela, Einari
Keuruun Kisailijat
Herpmanin pojat
runoilijat
runot
Rainio, Jussi
Riihimäki, Lea
maanviljelijät
lehmät
Eini ja Heimo Paananen Maaherrassa. Keiteleen ensimmäiset Vuoden tuottaja-nimen saajat. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.11.1976.
kuvataiteilijat
taidemaalarit
Vehmaa
viulistit
interiöörit
salit
miesten puvut
ratsastajat
sotilaspuvut
hevonen
1910-luku
kansalaissota
sisällissodat
1918
taidemuseot
Eino Heljon lähettämät postikortit Ida-sisarelle 1908 ja 1912
postikortit
Eino Heljo oli kuvataiteilija (1884-1959)
Latvala, Eino
kansansoittajat
Aittoniemi, Sakari
Leino, Eino
kirjallisuudenhistoria
Kainuu
Esittely Eino Leinolle tärkeistä kainuulaisista paikoista, jotka esiintyvät usein hänen runoissaan. Mukana ovat Leinon kotitalo Hövelö, Paltaniemen kuvakirkko, Oulujärvi, Kajaanin linnan rauniot ja Vuokatti. Aineisto on julkaistu aiemmin Kajaanin kaupunginkirjaston ylläpitämällä verkkosivustolla.
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Eino Leinon kirje Berliinistä Olga Kyreniukselle 25.5.1898
kirjeet
brev
Kyrenius, Olga
1898
Eino Leinon kirje Berliinistä tädilleen Olga Kyreniukselle. Eino Leino oli muuttanut Helsinkiin ja toimi Päivälehden vakituisena kirjallisuus- ja teatteriarvostelijana. Keväällä 1898 hän vietti kuukauden Berliinissä ja tapasi Jean Sibeliuksen. Olga-tädille Berliinistä kirjoitetussa kirjeessä Leino mainitsee lisäksi nähneensä Bergbomin eli Kaarlo Bergbomin, joka oli suomalainen teatterinjohtaja, suomenkielisen teatterin perustaja ja näytelmäkirjailija. Evert Katila, johon EL tutustui jo kouluaikoina, oli suomalainen musiikkialan kriitikko, säveltäjä, toimittaja ja toimitussihteeri. --- Berlin 25 p. toukok. 1898 Rakas täti! Viimeiseksi pyysi täti minut teidät jättämään mitä rahoihin tulee, ja olin luullut, ettei minun ollenkaan olisi tarvinut tätiä kiristää. Mutta nyt ei auta. Päivälehden Reijoselle kirjoitin ja pyysin 200, ei peijakas ole lähettänyt eikä ole edes vastannut. Sen he tulevat saamaan kalliisti maksaa, samaiset päivälehteläiset! Lupasin heti palattuani toimittaa sen heti takaisin heille joko käteisellä rahalla tai kirjoituksilla, mutta kyllä nyt katson tästä lähtien itseni jo kavahdan siitä lehdestä. Kasimirin lähettämät rahat sain, mutta en päässyt lähtemään, kun piti velkani maksaa ja taloon koko kuun edestä. Mieli teki, varsinkin kun kuulin hänen sairaana olevan ja ikäväpä tuo alkaa muutenkin jo kotiin olla. Paljon on mennyt rahaa, liian paljon, mutta hukkaan se ei ole mennyt. Paitsi omaa ruumiillista ja henkistä virkistystäni olen täällä ollessani kirjoittanut enempi kuin muistaakseni missään muualla m. m. kaksi pientä satunäytelmää, jotka yhdessä voivat koko illan täyttää. Ne tarjoan syksyllä teaatterille, Katila saa säveltää laulut. Bergbomin näin Deutsches teaterissa ollessani toista kertaa "Johannesta" katsomassa. Ei ollut peto näkevinäänkään! Ei tietenkään tahtonut itsekään tulla nähdyksi. Kyllä minä sen ymmärsin: "terveydellisistä syistä" se sanoo matkustavansa, mutta täällä se käy konstin ottamassa. Sain Nykyajan. Hyvästipä oli Kassi osannut valita Berliini-uutiset, josta hänelle kiitos ja kunnia! Pelkäsin jo, että mitähän roskaa sinne mahtoi tullakaan. Työntäköön muun paperikoriin tädin käytettäväksi, ellei sitä jo lie tehnytkin. Kunhan hän nyt vielä jaksaisi tämän yhden viikon, niin kyllä sitten saa olla herroiksi koko kesän vaikka jouluun. Tunnen itseni taas niin voimakkaaksi ja työhaluiseksi, että oikein mielihyvällä ajattelen kesääni enkä minään pakkotyönä. Keskiviikkoisin lähtevät laivat Stettinistä. Odotin tähän aamuun asti ennenkuin sähköitin, kun luulin Reijsen lähtevän. Synti oli tätiäkin kiristää, mutta hätä ei lue lakia. Kyllähän minä taas koen kotiinpäästyäni taas takaisinpäin työntää. Kunpa nyt vain jaksaisitte saada summan jostakin kopatuksi niin, että se olisi tiistaina täällä. Silloin voisin ehtiä Stettinin laivaan. Terveiset paljon Kasimirille ja kiitokset lähetyksistä. Eino
Eino Leinon kirje Berliinistä Olga Kyreniukselle 4.5.1909
1909
Eino Leinon kirje Berliinistä Olga Kyreniukselle. Eino Leino ja L. Onerva lähtivät Roomasta 25.2.1909. Paluumatkalla Leino pysähtyi Berliinissä ja kirjoitti sieltä usein L. Onervalle ja myös Olga-tädilleen. Kirjeessä mainittu Pikku Helka oli Leinon ja Freyan tytär Eya Helka Leino (1906–1987). --- Rakas Täti. – kiitos kirjeestänne. Usein olen aikonut pitkin matkani vartta Teille kirjoittaa, olen vain odotellut sitä rikastumisen hetkeä jolloin voisin kirjeeni myötä liittää jotakin puustaveja parempaa. Ei näy tulevan sitä täällä. Kirjoitin äsken eräälle ystävälleni Helsingissä, joka oli hiukan velkaa minulle, että hän sen sijaan että minulle lähettäisi, lähettäisi Tädille postin kautta, osoitteella Merilinna. Se on ainoa, mitä tällä hetkellä voin tehdä hyväksenne. Toivon, että se on edes jotakin tehonnut. Pian tulen muuten itsekin sinne: jo vappua olisi tarkoitus viettää Helsingissä. En kehoita Tätiä kuitenkaan aivan liikoja aineellisia toiveita tulostani kantamaan, sillä tämä talvi on tullut kovin kalliiksi minulle ja on yhtä toista järjestettävää minulla siellä, ennen kuin taas siunattuun alkuun siellä. Mutta jotakin luulen voivani aina hankkia Tädin huolien helpotukseksi. Muuten on matkani ollut kylläkin opettava ja virkistävä. Terve olen ollut, työni ovat sujuneet pääasiallisesti hyvin, nälkään ei ole näännytty vierailla maila, kansoja ja kaupunkeja on nähty, niin että summassa ottaen voin olla kaikkeen siihen sangen tyytyväinen. Täällä Berlinissä on minulla vielä lopetettavina eräitä töitä, ennen kuin voin hyvällä omallatunnolla astua jalkani jälleen isänmaan kamaralle. Mutta arvattavasti noin kolmen viikon kuluttua lähden täältä. Sehän ei ole mikään aika enää, kun on jo kahdeksas kuukausi menossa siitä kuin viimeksi Helsingin rautatieasemalla kättä puristettiin. Asun täällä erään vanhan ystävällisen rouvan luona, joka pitää hyvää huolta minusta, paikkaa sukkani, toimittaa pesuni j.n.e. Huone itse maksaa vain 30 saksan mk kuukaudessa. Siihen aamukahvi 6 mk ja lämmitys 20 pfennigiä päivältä. Ateriani tulevat läheisissä oluttuvissa maksamaan vain markan tahi, juomarahat siihen luettuina, suomanrahassa 10mk 20p kerralta. Jos siihen vielä tupakat, kahvit (kerran päivässä Café Bauerilta, jonne tulevat suomalaiset sanomalehdet) y.m. tilapäiset menotkin lasketaan, niin ei elämä täällä suinkaan kalliimmaksi tule kuin Helsingissä, pikemmin päinvastoin. Mutta kun siihen tulee lisäksi 250 mkan kuukausieläke sinne Hkiin, niin kohoaa budgetini sentään sangen korkealle. Kynän täytyy pyöriä ja tahdon voittaa vaikeuksia, jos mieli ollenkaan pärjätä päätäni tästä ensi syksyyn. Suomalaisia on täällä, niin kuin Romassakin [...], pieni kolonia, jonka jäseniä tapaan silloin tällöin. Nuoria maistereita, laulajoita, soittotaiteilijoita (m.m. Heikki Halmen, joka kuitenkin juuri tänään matkusti Pariisiin). Neuvotellaan nyt lähemmin niistä aineellisista asioista sitten kun olen itse siellä. Samalla voin kertoa myös hiukan enemmän matkakuulumisia. Terveisiä pikku Helkalle ja sanokaa, että nukke kyllä varmasti tulee. (s.o. Täti saa sen käydä minun puolestani ostamassa Passaasin leikkikalukaupasta). Eikä sitten muuta kuin näkemiin ja hyvää voimista siihen saakka. Eino Berlin 4/5-1909 Donnervitzstr. 16,I,links.
Eino Leinon kirje Olga Kyreniukselle 19.4.1895
Eino Leinon kirje Hämeenlinnasta tädilleen Olga Kyreniukselle.
Eino Leinon kirje Olga Kyreniukselle 29.5.1897
1897
Eino Leinon kirje Paltamosta tädilleen Olga Kyreniukselle Paltamosta keväällä 1897. Kirjeessä mainittu jouluna ilmestyvä runovihko on todennäköisesti Otavan kustantama Yökehrääjä, ja Renqvist Otavan johtaja Alvar Renqvist. Kalle (Kaarlo) ja Artturi ovat Leinon veljiä, ja Inkeri Kaarlon vaimo Ingrid. Sören ja Eino Kasimir ovat Kaarlon poikia, ja poikien meluun kyllästynyt Olga yksi Leinon isosiskoista. Kaarlo siirtyy 1897 hoitamaan Hövelöä ja viljelee sitä 1920-luvun alkuun. "Oulun Ravander" on todennäköisesti Otto Ravander, Oulussa vaikuttanut merikapteeni, kauppias ja tervaporvari. --- Paltamo 29/5 97. Hyvä täti! Otaksun tädin jo taas olevan poikiaan vastassa Helsingissä. Siellä jo kävin minäkin, kuten täti tietysti Wirtasen rouvalta y. m. lie kuullut, kävin Renqvistiä tapaamassa sen suuren ensi jouluksi ilmestyvän runovihkoni asioissa ja tulla huristin sieltä suoraan kotiin. Nyt olen ollut täällä kuukauden päivät, kalastellut Kallen kanssa, uinut, niittyä perkanut ja aurinkokylpyjä ottanut. Sitä vastoin on vähemmän tullut kirjoitetuksi sitä runoteosta, jolla taas olisi aikomus ensi talvi pärjätä. Kalle, Artturi ynnä Inkeri lapsineen ja piikoineen lähtevät täältä tällä viikolla, jään kai vähän heidän jälkeensä, mutta en kauvaksi, sillä ei näy kotona tulevan työtä tehdyksi. Jos tädiltä poikien taskuista rahoista joku kymmenen liikenisi, niin olisin erittäin kiitollinen saadessani sen mitä pikimmin. Siten pääsisin liikkeelle. Muuten on elämämme niin hiljaista kuin näin lapsitalossa (ajatelkaa, että taas voi sanoa Hövelöä lapsitaloksi!) voi olla. Sillä pikku Sören ja Eino Kasimir ovat aika hulivilejä, jotka vuoroin huutavat ja tappelevat ja mukiloivat toisiaan, niin että Olgakin jo kerran tuskastui ja ärähti omasta kamaristaan: "On noita ollut ennenkin herroja tässä talossa, vaan ei nuo ole tuollaista elämää pitäneet!" Yksi pitäisi olla tietysti heitä aina paimentamassa. Riddelin on muuttanut täältä pois Ruovedelle ja Toivoniemi myöty Oulun Ravanderille. Ne ostelevat täältä päin kaikki maat mitä vain saavat – tietysti tulevan rautatien varalta. Pelkäämme ettei Toivoniemestäkin vain tulisi jonkunlainen lastauspaikka, se olisi hyvin ikävää Hövelön hiljaisuudelle. Kasimir näyttää olevan Pietarissa Faure'n juhlallisuuksia katsomassa päättäen ainakin eräästä matkakirjeestä Päivälehteen, jossa luulin hänen stiiliään tunteneeni. Saapa nyt nähdä, mitä hän tuumii, aikooko tulla Helsinkiin, vai asettua muualle ja miten sitte järjestetään. Mutta näistä kaikistapahan sitten saamme piakkoin puhua enemmän suullisesti. Voikaa hyvin ja terveisiä sylimäärin koko Hövelöstä, enin kuitenkin Eino-pojalta.
Eino Leinon kortti Roomasta Olga Kyreniukselle 18.12.1908
postkort
Eino Leinon kortti Roomasta Olga Kyreniukselle. Vuonna 1908 Eino Leino muutti erilleen vaimostaan Freya Schoultzista ja kirjoitti rakkauskirjeitä L. Onervalle. Elokuun lopulla Leino matkusti L. Onervan kanssa Roomaan, josta hän lähetti kortin Olga-tädille. Menomatka kesti useita kuukausia, Tukholmasta Malmön kautta Kööpenhaminaan ja sieltä Berliinin, Dresdenin ja Münchenin kautta Roomaan. --- [kortin kuvapuoli: "Roma – s. Pietro"] [kortin kääntöpuoli] 18/12 1908. Roma. Hauskaa ja rauhallista joulujuhlaa toivottaa Tädille sydämellisesti Eino.
Eino Leinon postikortti Olga Kyreniukselle 23.7.1902
1902
Eino Leinon sekä Elin ja Hilda Lönnbohmin kirje Artturi Lönnbohmille 14.6.1895
Lönnbohm, Artturi
1895
Eino Leinon sekä Elin ja Hilda Lönnbohmin kirje Artturi Lönnbohmille. Eino Leino pääsi 17-vuotiaana ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta kiitettävin tiedoin ja luokkansa parhaana oppilaana. Ylioppilaaksi päästyään hän kyläili Maaningalla isänpuoleisen serkkunsa Freken (opettaja Carl Frederik Mustonen) luona ja vietti kesää Hövelössä. Kesäkuussa hän kirjoitti siskojensa Hildan ja Elinin kanssa kirjeen veljelleen Artturille, joka oli Pohjanmaalla, mm. Maalahdessa, maanmittausharjoittelijana. Leinon äiti oli vuoteenomana; kirjeessä mainitut Pauli ja Kalle (Kaarlo) olivat Leinon veljiä. --- Hövelö 14/6 95. R.V! Emme tiedä missä lienet, kussa kulkenet tälläkin hetkellä. Ehkä rämmit jossakin suorapakossa tahi säärystät kilpaa miesten kanssa yli kankaiden. Me taas elämme täällä ihan paikoillamme. Äiti makoilee, Elin ompelee paitojaan, Hilda puuhailee talouden ym. kanssa valitellen pakottavaa selkäänsä ja minä lueskelen ranskaa, saksaa, Schilleriä, Weckselliä ym.s. ja motioniksi käyn aina tietä korjaamassa. Àpropos, sinun ruotsinkielioppiasi ja sanakirjaasi en muistanutkaan antaa Helsingissä Kallelle, kun oli semmoinen hötäkkä ja minä tulin sinne illalla myöhään ja hän lähti sieltä heti seuraavana aamuna. Nyt ne ovat minulla muassa täällä ja kun tulet tänne nyt kesällä, niin saat ne. Koeta nyt jouduttautua tänne niin pian kuin mahdollista äidin iloksi, sillä häntä tahtoo ikävä vaivata, kun ei täällä ketään vieraita käy. Tosiaankaan ei oo koko aikana, kun olen ollut kotona, käynyt yhtään vieraasta, vaikka olen ollut täällä jo viikon päivät. Eikä ihmekään, sillä emmehän ole itsekään käyneet missään. Hiljaista on siis elämä, mutta näkyypä nuo päivät siinä menevän. Oikein onkin hauska levähtää taas niiden loppumattomien Maaninkakyläilyin perästä. Olin näet siellä pari viikkoa Freken luona ja arvaat, että hän kuljetteli minua joka paikkaan. Se osa kirjeestä, joka on jätetty minun käytettäväkseni, on lopussa. Siskot täyttävät molemmat sivut! Äiti lähettää sinulle terveiset ja varoituksen, ettet liian vaivaisi itseäsi. Voi parhain! veljesi Eino Pitää minunkin [...] sulle muutama rivi veikkoseni! Ensimmäistä vikkoa olen vasta kotona, tulin viime lauvantaina, kuten Einokin. Täällä ompelen itselleni yhtä ja toista ja korjailen entisiä tulevaksi syksyksi taas valmiiksi, sinne Lundiin kai menen sitten taas, käskivät ainakin tulla, en sitten tiedä miten käynee, mielelläni menisin Kallellekin apulaiseksi, mutta on tainnut suuttua ettei enää otakaan. Sinä siellä Kälviällä hommailet, oletko samoilla mailla kuin Verner Tervo, niin tervehdi. Mamma käskee varoittaa ettei sinun pitäisi hyvin rasittaa itseäsi, suossa kävellessä, pidä kuivat jalat aina. Mamma se sairastelee vaan, käskee pastillia ostaa itselleen samalla kuin menemme postia viemään. Emme ole kyläilleet missään vielä. Sutelan Eerikki on myös kipeänä, homaa kylpemään lähtöä, vaan ei kuulu luvanneen vielä. Hyvästi nyt, vasta lisää siskosi Elli Kirjoita kotiinkin Rakas veljyt! Suuret kiitokset kirjeistäsi, olemme usein muistelleet sua siellä yksinäisyydessäsi, hauska olisi nyt sinun olla kotosalla kun on rauhallisin aika eikä heinäntekoa vielä – kaikki on kauniimmillaan, nurmet vihannoivat, laiho tähkii komeana, ohra orastaa, tuomi on jo aikaa kukkinut, nyt jo lentelee valkolehdet sen juurille, haapakin lennättelee untuvia, jotta on miltei kuin lumituisku. Äiti vaan sängyssä viruu Isän kamarissa ei Einokaan saanut ylös – tule sinä koettamaan. – Työ on tehty – peltotyöt ylihuomenna viedään molemmat hevoset metsään heinäntekoon asti. Vanha ruuna – on se jonka Pauli vaihtoi pikku ruunalla – on komistunut ja lihonut. Pekka ei myöskään ole rumimpia, lihoo vaikka työt tekee. Herne on jo kepitettävä, nauris vasta kylvettiin tänään, Eino meni kylvöä pakoon maantietä korjaamaan, veneensä on myös tervannut, kastelee myös joskus puutarhaakin. Kirjoita usein kotiin Äidille ja Hilda siskollesi.
Lönnbohm, Elin
Lönnbohm, Hilda
syntymäpäivät
1960-luku
Maanviljelijä Eino Paananen 60v. kirkonkylältä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.5.1966.
liftaus
miehet
tiet
matkustaminen
Eino Perttilä liftasi vuonna 1953 kaksi kuukautta pitkin Eurooppaa.
Pukkilan kunnankirjasto
Eino Raatikainen. Synnyinpaikka Hietala. Matti Paanasella hevosmiehenä Lintuharjussa 1960-luvulla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.7.1966.
Iisalmi
Säisä, Eino
kirjailijat
1976
Eino Säisä
1980-luku