suunnistus
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Kouttu, Helena
Kuvia Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Huittisten Joulu
Suur-Hollolan vaiheista uuden ajan alkupuolelle asti
92.842 HOL
Hollola
historia
kylät
Hollolan kunnan historiaa 1900-luvun alkupuolelle asti
Sivén, Albert
Lahden kirjapaino- ja sanomalehti Oy
Suur-Huittisten historia II : Punkalaitumen eroamisesta kunnallisen itsehallinnon alkuun
Huittinen
paikallishistoriat
Keikyä
Vampula
Kauvatsa
Viikki, Raimo
Huittisten kaupunki et al.
Tämän julkaisun yhteydessä on pyritty hankkimaan tarvittavat luvat kaikilta oikeudenhaltijoilta. Kaikissa tapauksissa se ei kuitenkaan ole ollut mahdollista. Jos joku katsoo oikeuttaan loukatun, pyydämme ottamaan yhteyttä julkaisijaan asian selvittämistä varten.
Suur-Huittisten historia III,1 : Hajoavan hallintokokonaisuuden kausi
Kokemäki
Äetsä
Huittisten kaupunki
Suur-Huittisten historia III,2 : Väestö, matrikkelit ja tilastot
matrikkelit
Suur-Huittisten historia IV : Pitäjäyhteisö lääkitsee haavansa 1918-1939
Suur-Huittisten historian neljäs osa alkaa vuoden 1918 tapahtumista. Alue kuului muun Etelä-Suomen tavoin ns. Punaiseen-Suomeen. Vasemmisto oli ollut eduskuntavaaleissa yleisesti porvarillisia vahvempi. Rintamalinjat olivat jyrkät barrikadin kummallakin puolella. Väkivaltaan vastattiin koston vallalla. Tapahtumien ahdistavat muistot painoivat mieliä vuosikymmeniä.
Suur-Huittisten historia V : Vanha hallintopitäjä hajoaa
Suur-Huittisten historian viides osa johdattaa lukijan kotirintaman vaikeuksiin. Kaikkea säännösteltiin, kansanhuolto valvoi ja sotajoukot kaipasivat huolenpitoa. Siirtoväki tuli kahdesti. Se muonitettiin ja majoitettiin. Siirtoväki jarintamamiehet asutettiin. Maata muokattiin aluksi käden ja hevosen voimin, pian traktoreiden ja muiden koneiden sekä väkilannan avulla. Suur-Huittisten seutu säilytti maahan rakentuneen elinvoimansa.
Huittisten kunta et al.
Suur-Huittisten pitäjän historia vuoteen 1639
Lähteenoja, Aina
Huittisten kunta
Ulvila
Kullaa
Porin maalaiskunta
Virkkala, Kalevi
Kopisto, Aarne
Lehtinen, Erkki
Porin mlk., Ulvila, Kullaa, Nakkila
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
2010-luku
postilaitokset
posti
muistomerkit
tiet
sillat
joet
Suuri Postitie kulki aikoinaan Nousiaisten pitäjän poikki. Suuren Postitien tolpat uusittiin vuonna 2009 Nousiaisissa. Kuva Maskuntien alusta.
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Keuruun kaupunginkirjasto
Raisio
1950-luku
Ruotsi-Suomessa 1600-luvulla käyttöön otettu Suuri Postitie Turusta Ahvenanmaan kautta Tukholmaan kulki myös Raision kautta. Postitien historiallista maisemaa saattaa vielä aistia Jertantiellä, Kuloisissa. Kuva on 1950-luvun lopulta.
Alanen, Jorma
kirkkorakennukset
keskiaika
Satakunnantie Raision keskiaikaisen harmaakivikirkon kohdalla 1900-luvun alkupuolella. Tieosuus oli osa Suurta Postitietä, joka kiersi kirkon pohjoispuolitse vuoteen 1936 saakka. Silloin tie oikaistiin nykyiselleen kulkemaan kirkon eteläpuolelta.
postit
Suuri Postitie kulki läpi Nousiaisten pitäjän aikoinaan, kuva Fatijoen kivisillan kohdalta.
talvi
Tiihonen, Paavo
Suuri siirtolaisten tulva Laukaassa 50 vuotta sitten
Vihavainen, Erkki
Suuri siirtolaisten tulva Laukaassa talvella 1939-1940
Suuria ja pieniä asioita kunnallishallinnon piirissä itsenäisyyden ajan alkuvuosina Laukaassa
Keitele
valokuvat
tapahtumat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Suurkisaviesti Keiteleellä. Kisaviestin otti vastaan Keiteleen Nujun kunniapuheenjohtaja Artturi Pellikka (kuvassa vas.) ja vieressä Raine Nakari. Neljäs vasemmalta Esko Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.5.1966.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Luttojoki
Kattajärvi
Luton alue
Rajajooseppi
Haapajärvi
Kulasjoki
Tammijärvi
1920-luku
metsäpalot
kalastus
hauki
Tarina kertoo suurmetsäpalosta Luton kairassa 1924 ja paloalueen kylvämisestä ja luontaisesta uudistumisesta. Tuolloin Luttojokeen nousi Jäämeren lohi ja joesta sai pyytämällä myös rautua ja muuta kalaa. Kulasjokivarren suuren hauen tainnuttamiseen tarvittiin kaksi uistinta ja pistooli.
Kangas, Svante
Salo, Martti
museoesineet
Honkajoki
Suustaladattava luodikko (4_179 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 179. Perä on venäläistä tehdastyötä. Piippu on taottua rautaa. Lukossa merkki 1852 B jne.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Suustaladattava luodikko (4_180 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 180. Perä on maalaamatonta puuta.
rakennuspiirustus
1830-luku
Hämeenlinna
Hämeenlinnan maistraatti hyväksyi Karl Fredrik Görmanin (1801–1834) vuonna 1825 suutarimestariksi. Suutari Görman rakennutti kaupungin palon jälkeen kaksi taloa silloisen Residenssikadun varrelle. Rakennuspiirustuksessa on kaksi yksikerroksista aumakattoista puutaloa. Seinissä on uurrettu vaakalaudoitus, jota elävöittää keskiosan sileä laudoitus. Kivijalan yläpuolella on vesilista, ullakkokerroksen erottaa vaakalista. Räystäslaudoitus on porrastettu ja leveä. Piirrokseen on jälkeenpäin lisätty lyijykynällä portti ja pohjakaava. Seinät on ilmeisesti tarkoitettu maalattaviksi keltamullalla. Ikkunanpuitteet ovat valkoiset ja katto tervattu. Piirustuksessa on kirjoitukset: Hyväksytty Hämeen lääninhallituksessa 10.9.1832, maaherra Joh. Fr. Stichaeus. Wilhelm Ladau, Skomakaren Görman. On mahdollista, että toinen rakennuksista säilyi kerrostalojen välissä osoitteessa Hallituskatu 28, mikäli seuraava, Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon valokuva-arkiston tieto pitää paikkansa: "Tässä talossa Eva Grönman, (sukunimi?) myöhemmin Gustafsson, asui suutarin rouvana Hämeenlinnan suuren palon jälkeen. Tämä rakennus siirrettiin kesäkuussa 2013 Hallituskadulta Koilliskulman talomuseoalueelle osoitteeseen Koulukatu 3.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
suutarit
kissa
Pukkilan kunnankirjasto
ompelukoneet
kengät
Teuvo Mäkelän kummit suutari Niilo Toivonen ja vaimonsa Elna työn touhussa.
ompelijat
ihmiset
Suutari Niilo Toivonen ja ompelija Elna Toivonen kuvattu vuonna 1956. Toivosten asunto sijaitsi Pukkilanmäellä.
Pukkilan kotiseutumuseossa oleva suutarin silinterikone, Poljettavaa Singer-merkkistä suutarin ompelukonetta kutsutaan silinteriksi tai silinterikoneeksi.
Mäkelä, Pertti
Länsisalo, Maija
Suvun "mustat lampaat" ja väkivallan uhrit
Perämäki, Anssi
Kirjoitus oli vastine Finland-lehdessä (nro 257) julkaistulle, nimimerkki "Qvinnoröster i landsorten" laatimalle kirjoitukselle. Jälkimmäinen oli puolestaan vastine Valvojassa (nro 70) ilmestyneelle kirjoitukselle.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Mustakuvioisella paperilla päällystetty laatikko, joka aukeaa kirjan tavoin. Kansien sisäpuolella kolot, joihin kiinnitetty kaksi pientä haitarikirjaa. Kuvituksena puupiirroksia, aiheena mustat linnut, tekstit norjaksi ja ranskaksi. Uniikki teos, tekijän signeeraama.
Auestad Woiter, Geira
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
historiikit
historiker
klubit
klubbar
seuraelämä
sällskapsliv
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
Rantakatu
Strandgatan
matriklar
Innehåll: Sällskapsklubben i Vasa Svenska klubben Medlemmarna Styrelse och fullmäktige 1944 Klubblivet Tidningar, tidskrifter samt biblioteket Lokaliteterna och restaurationen Klubbens ekonomi Matrikel Klubbens lokaler: Vasaesplanaden 9 Kyrkoesplanaden 16 Strandgatan 4/Berggatan 2
Roos, Jarl
Skrifvars, Gunnar
Stén, Uno V.
Vasabldets tryckeri
Teos on taiteilijakirja. Visuaalinen ja tekstuaalinen runoteos, kuvarunoutta eli lettrismiä. Lähtökohtana sana "Sweethearts". Luetaan ja selataan oikealta vasemmalle.
Williams, Emmett
Sydvästra Finlands svenska folkhögskola: 1903-08
Parainen
Pargas
kansanopistot
folhögskolor
2000-luku
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
kertomukset
novellit
kaunokirjallisuus
Syksyn karisteita sisältää kertomukset Pappilan Hele, Kaunis Kati eli Munkkimuija, Matti jäi, Tiinan jouluaatto, Malli, Imatra, Entinen kappalaisentila ja sen asukkaat, Pikku Erkki ja Joululahjat.
Yrjö-Koskinen, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Helsinki : Otava, 1911.
ruoanvalmistus
ruokaperinne
hirvi
Rajala, Aini Amanda
Vaattovaara, Merja
perheet
henkilöhistoria
kosmetologit
familjer
personhistoria
kosmetologer
Kaarlo Aution vuonna 1998 kirjoittama artikkeli Sylva Boijsta 31.7.1903-2004. Artikkeli on julkaistu ensimmäisen kerran verkkopalvelu www.porstuakirjastot.fi:ssä vuonna 2002.
Autio, Kaarlo
Sylvi
näytelmät
käsikirjoitukset
Näytelmän käsikirjoitus. Kansilehdellä on teksti: "Sylvi, Skådespel i fyra akter af Minna Canth" Käsikirjoitus on kirjoitettu konseptiarkeille, jotka on sidottu yhteen.
teatteri
Harald Molander
Käsikirjoitus on punaisten kansien välissä. Etukannen yläkulmassa on teksti: "Första originalmanuskr till Fru Canths "Sylvi". Sedermera vidtagna ändringar skedde på min inrådan. HM" (Ensimmäinen alkuperäinen käsikirjoitus rouva Canthin Sylviin. Myöhemmin tapahtuneet muutokset minun neuvosta.) Nimikirjaimet viitannevat Harald Molanderiin, joka oli Sylvi-näytelmän ensiesityksen aikaan Svenska teaternin johtaja.
Sylvi, Matti ja Armas Järvinen 1950-luvulla
asuinrakennukset
Heittopellon taitekattoinen talo rakennettiin 1920-luvulla. Sylvin (o.s. Lappalainen) lapsuudenkodin pihassa Sylvi, Matti ja Armas Järvinen 1950-luvulla. Kuva Toini Leinonen.
sinfoniat 1790-luku 1800-1809
Alkuperäisen levyjulkaisun (1953) tuotetunnus: 2 C 15-53678/9
Beethoven, Ludwig van
EMI
Furtwängler, Wilhelm
Collingwood, Lawrance
Beckett, Robert
Wiener Philharmoniker
sinfoniat 1820-luku
Furtwängler, Wilhelm Schwarzkopf, Elisabeth Höngen, Elisabeth Hopf, Hans Edelmann, Otto Legge, Walter (tuott.) Choeurs et Orchestre du Festival de Bayreuth
Synden : vad tänker tystlåten finländare om de sjudödssynden? : Kom och titta!
Teos on taiteilijakirja. Painos 1000 kappaletta
Ollikainen, Jouko
Kangasniemi, paikallishistoria, paikalliskokoelmat, kotiseutukuvaukset, kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Synsiön alueen perinnetiedosta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kokoomateos Synsiön alueen historiasta, ihmisistä ja elämästä.
Synsiön seudun Kyläseura ry
Kangasniemen kirjasto
Joensuu
suvut
kirjat
Hällström
Hilja
Syntymäpäiväkirja : raamatunlause ja hengellinen värsy suomalaisesta hengellisestä runoudesta poimittu kullekin vuoden päivälle. Kirja on kuulunut Hilja Hällströmille (1861—1900). Kirjasta löytyy mm. seuraaviin henkilöihin liittyviä tietoja: Maikki Pakarinen, Hugo Olsoni, Lahja Mömmö, Henrik Hällström, Hubert Hällström, Erkki Hällström, Christina Hällström, Maikki Hällström, Conradine Lagus, Henrik Ilvonen, Alma Ilvonen, Toini Ilvonen, Alma Ilvonen, Hannes Winter, Henrika Winter, Aino Winter, Sanni Lagus, Gustaf Melander, Bertha Relander, Karl Relander, Cistus Relander, Oskar Relander, Gustaf Enwald, Johan Enwald, Reinhold Enwald, Karolina Enwald, Henrik Ervast, Lina Kiljander, Sigrid Axelson, Alma Chydenius, Selma Nyman, Anna Hasselblatt, Ivar Hasselblatt, Edith Kiljander, Adele Tavast, Selma Nyman, Sigrid Nyman, Ingrid Melander, Augusta Petrelius, Agnes Dahlström, Fanny Söderholm, Minna Stenroth, Thekla Rikström, Stella Alfthan, Nina Alopaeus, Axel ja Anna Argillander, Olga Forstén, Venda Weckström, Hilda Weckström, Johanna Europaeus, Anna Lovisa Hjerppe, Thilda Beyrath... Hilja Lovisa oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin tyttäristä. Hän toimi opettajana Joensuussa. Hilja jäi sisarustensa Emilian (1860—1941), Julian (1851—1917) ja Elinin (1857—1894) tapaan naimattomaksi. Hällströmin sisaruksista etenkin Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä.
Turku : K. Werkko
Myllymäki, Antto
Risuniemi, Artturi
kansansoittajat
hanuristit
viulistit
Satakunta
Soittajat Antto Myllymäki, viulu (Matti Myllymäen isä) ja Artturi Risuniemi, 2-rivinen.