Varsinais-Suomi
Nousiainen
1910-luku
maatilat
rakennukset
Tappurin tilan asuinrakennusta aloitettiin rakentamaan vuonna 1918 ja se valmistui vuonna 1919. Talon alkuperäiset julkisivukuvat ja pohjapiirustukset ovat säilyneet hyvin, suunnittelijana on O. Touru. Talon 600 neliötä jakaantuu kolmeen kerrokseen ja huonekorkeus näissä on yli kolme metriä. Massiiviset kivijalat on louhittu tilan omasta maastosta. (Marjatta Salmela 2008 ja 2023)
Omistaja mainittava. Lupa kaupallista käyttöä vartten pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
90-vuotiasta Tappurin taloa kunnostettiin vanhaa vaalien ja kunnioittaen 2000-luvun alkupuolella. Talon ikkunat ja julkisivun väritys ovat alkuperäiset, katon harjassa oleva keltainen koriste ”Nouseva aurinko” palasi paikalleen kunnostustöiden yhteydessä. Samoihin aikoihin talo liitettiin kunnan vesihuoltojärjestelmään. Nykyiselle isäntäparille aiempien sukupolvien perinteet ja kädentyöt ovat tärkeitä, niinpä aikanaan lähes omavaraisen tilan työkaluja, astioita, käsitöitä, valokuvia ym. on vaalittu ja säilytetty huolella.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
tapahtumat
Nakkila
Satakunnan Työssä 12.8.1999 ilmestynyt Aimo Ruususen artikkeli Nakkilan Tappuritapahtumasta sekä Tappuritapahtuman mainosjuliste vuodelta 2014.
Ruusunen, Aimo
Nakkilan kunnankirjasto
Tara och ordningsregler för hyrkuskarne i Helsingfors stad= Taksa ja järjestysohjeet Helsingin kaupungin wuokra-ajureille = Taksa i pravila dlja izvoštšikove goroda Helsingforsa
paikallisliikenne liikennemaksut trafikavgifter hevosajoneuvot hästfordon säännöt regler 1890-luku 1890-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Tarinaa isoisäni Emil Kallenpoika Paavolan lapsuudenkodista ja kotikylästä Karhiniemestä
Huittinen -- Karhiniemi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Marku, Irja-Liisa
Kolu, Lassi
Keuruun kaupunginkirjasto
Tarinaa Sammun Osuuskaupan liepeiltä v. 1939-1985
Sammun Osuuskauppa
osuusliikkeet
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Kouttu, Timo
Poikonen, Ossi
Lemmenjoki
Miessi
Kujala, Esa
Aaltio, Hanski
Pihlajamäki, Heikki
Miessinmaan lahjat ja laulut, tarinointia ja tunnelmointia Miessinmaan kuvernööri Heikki Pihlajamäen kämpässä helmikuussa 1984. Martti Timonen, Seppo J. Partanen ja Hanski Aaltio hiihtivät Lemmenjoelle kiittämään kullankaivajia, joita oli haastateltu Prix Italia palkinnon v. 1983 voittaneeseen radio-ohjelmaan "Oikotie vai elämäntapa, kohtauksia kullasta ja kullankaivajista." Äänitteen alussa Martti Timosen kiitospuhetta, sitten hauskaa sanailua ja väittelyä siitä, voiko maailmasssa olla olemassa alkoholia pulverimuodossa (lentokapteeni Aaltio tiesi sitä saatavan Japanista). Jutustelun lopussa kaksi laulua Aaltion ja Esa Kujalan esittämänä; Laulu Miessinmaan kuvernöörille sekä Kuvernöörin pyöräretki.
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Kallio, Risto
Kolu, Lauri
Keitele
valokuvat
soittimet
harmonikka
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen nuorisoviikko päättyi raittiuslautakunnan järjestämiin kilpailuihin. Tarja Matilainen soitti harmonikkaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.4.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Tärkeä kysymys mietittäväksi kaikille naisille ja erittäinkin papinrouville
uskonnollinen kirjallisuus
kristillinen kasvatus
naiset
moraali
Norjan kielestä suomennettu uskonnollinen teos, joka antaa moraalisia ja kristillisiä ohjeita naisille ja erityisesti papin rouville.
Yksi heistä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 17 TÄR
Karjalan kirjakauppa- ja kustannusliike
suom. V. Salminen
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 17.11.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Tarmo Mannin muistelmia ja mietteitä kasetilta : siviilisaationi on Lannelta minuuteni Kalmarista
Manni, Tarmo
näyttelijät
muistelmat
Vuori, Olavi
Kauppala, Heikki
Raisio
maatalous
Tasalan liikekeskus rakennettiin 1980-luvulla. Anttilan tavaratalo elävöitti Tasalan liikekeskuksen ja koko Raision keskustan liike-elämää vuodesta 1981 vuoteen 2001.
Raision kirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Miniatyyrikokoinen teos koostuu kahdesta puupalasta, jotka on kiinnitetty yhteen kluuttisidoksella. Teoksen sisäpuolella on kettuaiheinen guassimaalaus. Uniikkikappale.
Iivonen, Jenni
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Mustalla kankaalla päällystetty kansio, joka solmitaan kiinni mustin kangasnauhoin. Kansion sisällä vanhoja nuottipapereita, joissa on musteella tehtyjä kuvioita ja lyijykynällä sekä ohuella musteella kaunokirjoituksella kirjoitettuja sanoja, jotka osittain näyttävät kirjoitetun paperin toiselle puolelle. Toisen nuottipaperin nimiösivulla on teksti: Berceuse, Gabriel Fauré ja toisessa, pienemmässä, on myös C. Charminaden Gavotin nuotit. Uniikki teos. Taiteilijan signeeraama.
Mäenpää, Kaija
Teos on taiteilijakirja. Kirjan kuvat otettu vuosina 1925-1989.
Lundkvist, Ulf
myymälät
Tästä alkoi Keiteleen Osuuskauppa. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.5.1966 julkaistu murrepakina.
hevonen
aitat
maatalousrakennukset
varastot
peruna
istutus
Perunanistuttajat viettävät taukoa pellon laidalla Pukkilan Kirkonkylässä. Takana näkyy aittoja. Kuvassa Emmi Rantalainen (vas.), Niilo Lehtinen, Alma Raunio, Sorge Martin, Einar Mäkelä, Merikannon mamma, Keijo Lehtinen, Merikannon tyttö ja Lyyli Lehtinen.
Pukkilan kunnankirjasto
Tauno Brännäs (Palo), Hanna Taini ja Toivo Pohjakallio elokuvassa Jääkärin morsian
Vehmaa
1930-luku
elokuvat
Elokuvan Jääkärin morsian mainospostikortti. Kortin takana on leima "Elokuvan esitys Vehmaan Suojeluskunnan talossa 19 p;nä tammik. 1922 K:lo. 19 ja 21
henkilökuvat
1960-luku
Piirieläinlääkäri Tauno ja Greta Särkilahti heinäkuussa 1967.
Lapinlahti
autot
henkilöt
Vainikainen, Tauno
yritykset
sähköliikkeet
1940-luku
Tauno Vainikainen rakensi itse auton, jolla hän ajoi vielä 1950-luvun alkupuolella mm. Lapinlahdelta Kuopioon. Aineiston luovuttaja: Kirsi Koponen
Lapinlahden kunnankirjasto
Taustoja, tietoja, tapahtumia Rasekon 50-vuotistaipaleelta
kuntayhtymät
ammatillinen koulutus
ammatilliset oppilaitokset
ammattikoulut
ammattikurssikeskukset
ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset
kauppaopistot
kunnat
yhteistyö
samkommuner
yrkeskolor
yrkeskurscentraler
yrkesutbildningscentra
handelsinstitut
Reso
Egentliga Finland
Keto, Kaisa
Raision seudun koulutuskuntayhtymä
junat
veturit
höyryveturit
rautatieasemat
Iisalmi
Raskas höyryveturi "Risto" lähdössä kohti Pieksämäkeä. Kuva 1960- ja 1970-lukujen vaihteesta.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Tavarajunan valmistelua Iisalmen rautatieasemalla
työntekijät
konduktöörit
junanvaunut
Kuvausaika tuntematon. Konduktööri: Matti Kauppinen. Työmies oikealla: Esa Hukkanen.
Iisalmen kaupunginkirjasto.
98 FRO
Frosterus, Sigurd
Frenckellin kirjapaino oy
linnat
Hämeen linna
Hämeenlinna
1600-luku
1700-luku
1900-luku (vuosikymmen)
Ruotsissa painetussa postikortissa on kuva-aiheena Hämeen linna. Kuva on peräisin 1700-luvun alun ruotsalaisesta suurteoksesta Suecia Antiqua et Hodierna. Teos sisältää Erik Dahlbergin piirrosten pohjalta tehtyjä kuparikaiverruskuvia 1600-luvun Ruotsista, myös Suomen puolelta mm. juuri Hämeen linnasta. Vuonna 1639 perustettu Hämeenlinnan kaupunki sijaitsi 1770-luvulle asti linnan pohjoispuolella. Hämeen linna sai nykyisen asunsa 1700-luvun aikana oltuaan isonvihan aikana venäläisten hallinnassa. Sodan jälkeen Hämeen linnasta tehtiin Suomen armeijan päävarikko. Päälinnassa toimi siihen aikaan viljavarasto, ja armeijan käyttöön rakennettiin kruununleipomo. Tornien välisiä siipiosia korotettiin, jolloin etelä- ja itätornit jäivät kattorakennelmien alle. Seuraavat korjaustyöt tehtiin kuningas Kustaa III:n aikana 1770-luvulla, jolloin linnaa alettiin kehittää linnoituksena.Tällöin rakennettiin päävartio, läntinen kehämuurirakennus ja linnan ympärille tehtiin vallit ja vallihaudat.
Julkaistu painettuna: Stockholm : Carl Nilssons Ljustrycksanstalt.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Dahlberg, Erik
Tawastehus slott : en romans från Birger Jarls af Bjelbo tidehwarf
runot
kaunokirjallisuus
Vapaaherratar Gustafva Sofia Hjärne (1780–1860) oli Suomen ensimmäisiä naiskirjailijoita ja Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherranakin toimineen Gustaf Hjärnen puoliso. Hän julkaisi vuonna 1831 pienen romanttisen runoteoksen Tawastehus slott, jota myytiin Hämeenlinnan suuressa tulipalossa samana vuonna kodittomaksi jääneiden hyväksi. Kansantarinaan pohjautuva runo sijoittuu Birger-jaarlin aikaan ja kertoo jaarlin kauniista sisaresta Hildegardista, joka rakastuu hämäläiseen heimopäällikköön Ruhoon. Rangaistukseksi Hildegard teljetään linnan vankikomeroon, jonne hän menehtyy. Hildegardia pelastamaan rientänyt Ruho haavoittuu taistelussa ja kuolee rakastettunsa vierelle.
Hjärne, Gustafva Sofia
Julkaistu kirjana: Helsingfors : G. O. Wasenius, 1831.
Somero
huoltamot
Te korjasitte varpaani, kun olin pieni poika
Paananen, Usko
Teaterin merkitys kansallisessa sivistystyössä
teatteri
Minna Canth
Päijänne-lehden viidennessä numerossa lokakuusta marraskuuhun 1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima lehtikirjoitus. Kirjoitus ilmestyi Päijänne-lehden numeroissa 85–87, 89, 91 otsikolla " Teaterin merkitys kansallisessa sivistystyössä". Kannilan mukaan kirjoitus on selkeästi Minna Canthin (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Suomalainen teatteri
Päijänne-lehdessä 11.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä komedioista Samuli S.: Setä, Suorin tie paras ja Toinen tai toinen naimaan. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 15.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Hostrupin Maantien varrella. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Pyhäjoki
teatteritapahtumat
näytelmät
teatterikasvatus
Raahen Seutu
Kuopio
Väinölänniemi
teatteritalo
”Väinöläniemen huvilaosakeyhtiö” rakennutti niemen kupeeseen oman näytelmähuoneensa. Minna Canth oli aktiivisesti mukana puuhaamassa kaupungissa vieraileville teatteriesityksille omia tiloja. Ensiesitys nähtiin 14. elokuuta 1882. Esimerkiksi Suomalainen teatteri vieraili esiintymässä Väinölänniemen huvilalla. Ensimmäinen Canthin näytelmä Kuopiossa esitettiin pari viikkoa avajaisten jälkeen. Näytelmä oli Murtovarkaus. Talo toimi teatterina vuoteen 1923. Sota-aikana huvila tunnettiin Lottahovina. Rakennus paloi 1967. Minna Canth oli aktiivisesti mukana puuhaamassa vieraileville teatteriesityksille omia tiloja. Teatteritalo valmistui 1882. Ensiesitys nähtiin 14. elokuuta. Ensimmäinen Canthin näytelmä Kuopiossa esitettiin pari viikkoa avajaisten jälkeen. Näytelmä oli Murtovarkaus.
Victor Barsokevitsch
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattava kirja mutta kirjan lehtiä ei voi selata. Sekatekniikka. Läpikuultavaan kanteen sekä kirjan sisälehdelle on kuvattu viitteellinen pyramidi. Kirjan sisälehdellä on myös latinankielistä tekstiä. Teoksen ideana on taiteilijan sanoin "kulttuurin esihistoria ja kehitys, ajan virta". Uniikkikappale.
Kangas, Olof
kvinnans ställning
parförhållande
samliv
äktenskap
Runeberg, Fredrika
Kirjastot.fi
Teetarjoilua Anniskeluyhtiössä 1900-luvun alussa
ravintolat
anniskeluoikeudet
Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö
1900-luku (vuosikymmen
Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö rakennutti vuonna 1899 jugendtyylisen talon Raastuvankadulle. Anniskeluyhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Yhtiön kivisessä liiketalossa oli kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Anniskeluyhtiön toiminta päättyi vuonna 1919 voimaan astuneeseen kieltolakiin.
ihmiset
henkilövalokuvaus
lapset
Kuva on otettu Naarkoskella, Teikarinmäen alla. Pojat ovat Erkki Simolin (vas.), Antero Simolin ja Sulo Toivonen.
suojeluskunnat
liikunta-alueet
ampumaradat
Pukkilan Suojeluskunta rakensi nykyisin urheilukenttänä toimivalle Teikarinmäelle ampumamajan. Se vihittiin käyttöön vuonna 1932. Majan tekemistä varten muun muasa järjestettiin viljankeräys. Lisäksi hankkeeseen osoitettiin arpajais- ja iltamatuloja. Nykyään ampumamajan omistaa Pukkilan kunta. Maja toimii urheilukentän huoltotilana. Suojeluskunta rakensi Teikarinmäelle myös ampumarata-alueen. Vuonna 1933 sinne tehtiin kuuden ampumataulun ampumarata. Radan näyttösuojat, jotka edelleen ovat Teikarinmäen maastossa, tehtiin betonista. Kolme ensimmäistä värivalokuvat on ottanut Virpi Kallio vuonna 2012. Neljännen värivalokuvan näyttösuojasta on ottanut Kalle Sihlman vuonna 2014.
sotahistoria
lotat
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi Teikarinmäen majan vuonna 1932. Syksyllä 1939 viereiseen metsikköön pystytettiin ilmavalvontatorni, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ylimmäisenä Arto Luoman piirros Teikarinmäen majasta ja sen vieressä sota-aikana olleesta ilmavalvontatornista. Tämän jälkeen todennäköisesti 1930-luvulla otettuja valokuvia majasta ja ilmavalvontatornista. Lopussa kesäkuussa 2016 otettu valokuva Teikarinmäen majasta, kuvassa myös Lasse Sipiläinen ja Pertti Hyrylä. Panoraamakuvista avautuva näkymä on otettu paikassa, jossa ilmavalvontatorni on aikanaan sijainnut.
Luoma, Arto
Mäkelä, Pertti
Teinikunnan puheenjohtaja Pirjo Jäntti 1965
Teinikunnan puheenjohtaja Pirjo Jäntti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.11.1965.
Tapper, Harri
toimistot
Arvo Konttisen työpöytä on jo kolmannessa paikassa kunnantalolla. Takana vasemmalta Tarja Varis, Niilo Saastamoinen ja Esko Jääskeläinen. Keiteleen tekninen toimisto pääsi väljempiin tiloihin. Uudet työskentely- ja vastaanottotilat sijaitsevat entisessä talonmiehen asunnossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.12.1978.