Tietopalvelu Mäntsälän kunnankirjastossa
kirjastot : historia : Mäntsälä
tietopalvelu
tiedonhaku
tietokannat
Selvitys Mäntsälän kunnankirjastossa 1987 käytössä olleista tietokannoista ja tiedonhaun kustannuksista. Liitteenä puhelimella ja datapak-yhteydellä tehtyjen tiedonhakujen kustannusvertailu.
Bärlund, Kari
Mäntsälän kunnankirjasto
Pyhäjoki
Parhalahti
tievalaistus
talkoot
Raahen Seutu
Tieverkko- ja liikenneturvallisuussuunnitelma
liikenneturvallisuus
rakentaminen : tieverkot : Mäntsälä
kehittäminen : tieverkot
liikenteenohjaus
meijerit
rakentaminen
kantovälineet
tiilet
Eino Perttilä esittelee Kanteleen Osuusmeijerin rakentamisessa käytettyä tiilenkantotelinettä.
Pukkilan kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kirjan lehtiä on tarkoitus selata nopeasti, jolloin muodostuu "liikkuvia" kuvia. Nimiösivun kääntöpuolella: Sattuma, sivellin, muste ja paperi = Chance, brush, ink and paper.
Soininen, Jussi
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
rakennukset
Honkajoki
Tilan päärakennus (1_34 Honkajoki). Pystylaudoitettu, huopakattoinen. Kaksiovinen kuisti rakennuksen vasemmassa päädyssä. Talo näyttää ränsistyneeltä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Tilan päärakennus (1_57 Honkajoki). Puolitoistakerroksinen, pystylautavuoraus, paitsi yläikkunan korkeudelta vinolaudoitus. Talon takaseinän edessä pensaita. Sama talo ks. 1_56 ja 1_58. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tilan päärakennus (1_153 Honkajoki). Pystylautavuorattu pitkä talo, pärekatto. Talon edessä vasemmalla mopedi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tilan pihanäkymä (1_56 Honkajoki). Taaempana vasemmalla päärakennus, jossa pystylautavuoraus ja pärekatto. Etualalla oikealla ulkorakennus. Sama talo ks. 1_57 ja 1_58. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tilan pihapiiri (1_58 Honkajoki). Talossa iso kuisti. Talon vasemmasta päädystä jatkuu suoraa ulkorakennusryhmä. Talon ovella mies ja pihassa vaalea 1950-luvun auto. Sama talo kuin kuvissa 1_56 ja 1_57. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tilastoja ja muistiinpanoja vuodelta 1927
korttipelit
hiihto
ajankäyttö
Digitoitu dokumentti on muistivihko, jossa on käsin kirjoitettuna erilaisia tilastoja. Pentti Haanpää merkitsi muistiin erilaisia henkilökohtaisia tilastoja, jotka käsittelivät hänen ajankäyttöään, pelitilastoja, hiihtotuloksia jne. Laajuus 14 sivua Kirjoitusaika 1927 Aineistoa ei ole julkaistu missään
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Keitele
valokuvat
maidontuotanto
1970-luku
Paananen, Wellamo
Sadas tilatankki asennettiin Päivölän maitohuoneeseen. Tilan emäntä Toini Jääskeläinen sai käyttöohjeita asentaja Pentti Saastamoiselta (vas.) ja ylimeijeristi Erkki Taarastilta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 20.1.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
autot
linja-autot
liikennöinti
kuljetus
Pukkilan Liikenteen linja-auto tilausajossa Lapissa 1950-luvun lopussa.
Tilausmatkalla Porvoosta Mikkeliin Lehtisen ensimmäisellä autolla 1920-luvun alussa. Arvi Lehtinen lisää vettä jäähdyttäjään.
Tilda Kuikanmäki kertoo : arkista aherrusta Muittarin Kuikkalassa
Pohjonen, Sinikka
Keuruun kaupunginkirjasto
Tilda Kuikanmäki kertoo : muistitietoa Muittarilta- osin sadankin vuoden takaa
Tilda Kuikanmäki kertoo : voi sitä riemua ku joulu tulloo
Tilläggningar till Palmqvists Trigonometria Plana
matematiikka
trigonometria
muistiinpanot
matematik
trigonometri
anteckningar
Holm, Erik
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) opiskeluaikaisia muistiinpanoja
Kokkolan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Pienen teoksen läpikuultavilla sivuilla leikitellään vanhanaikaisella kirjoituskoneella kirjoitetulla sanalla: t Ím. Uniikkiteos, taiteilijan signeeraama.
Nordenström, Lina
Teos on taiteilijakirja, "pläräri". Kirjan lehtiä on tarkoitus selata nopeasti, jolloin muodostuu liikkuvia kuvia, lehtiä voi selata sekä oikeaan että vasempaan suuntaan. Mustavalkoisten valokuvien kohteena on nuori nainen. Teos perustuu videoinstallaatioon "In Cryo Video". Alkuperäiset kuvat painettu ja jäädytetty hiljalleen sulaviin jääkuutioihin.
Mutel, Eric
Nieminen, Väinö
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kirja kertoo Tissarin alueesta ja sen lähiympäristöstä entisaikaan, sekä ihmisistä, heidän elämästään, elinkeinoistaan ja työtavoistaan.
Tissari, Erkki
Kangasniemen kansalaisopisto
Tjensteqvinnans son: En själs utvecklingshistoria
barndom
självbiografiska drag
vuxenblivande
Strindberg, August
Kirjastot.fi
Teos on taiteilijakirja. Teos sisältää kokoelman sekatekniikalla tehtyjä piirustuksia. Toimittanut André Lemos. Teoksen nimi on otettu runoilija Walt Whitmanilta. Kustantanut: Opuntia Books. Rajattu painos, 100 kpl.
Musturi, Tommi
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 24.4.1959 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Toejoki
paikallishistoriat
Pori -- Toejoki
'TOEJOKI - kun hyvin asutaan' kertoo Porin Toejoen kaupunginosan kehitysvaiheista vuodesta 1941 vuoteen 2000, paikoin hiukan ylikin. Toejoen asutusalue kuului alunperin Ulvilan kuntaan. Se oli syntynyt 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla ilman suunnitelmia ja kaavoja Toejoen rannalle lähelle tehtaita, Vanhaasahaa ja Mekaania. Alueen liittämistä Poriin suunniteltiin ja siitä keskustel­ tiin laajasti 1920-luvulta alkaen, mutta yksimielisyyttä osapuolten kesken ei löytynyt. Valtioneuvosto päätti asiasta ja päätös tuli voimaan vuoden 1941 alusta. Toejoen alueen kehittäminen ajanmukaiseksi kaupun­ kimaiseksi asutuskokonaisuudeksi oli Porin kaupun­ gille mittava tehtävä, johon aikaa kului pari vuosi­ kymmentä. Kehittämistyön tuloksen syntyi kaupungin keskustan tuntumassa ja Kokemäenjoen läheisyydessä oleva moderni pientalojen kaupunginosa.
Tokila, Heikki
Kehitys
Liinahamari
Parkkina
Trifona
Petsamo
ruokalat
ruokala-apulaiset
Kerttu Niemen työura alkoi Petsamon Liinahamarissa ruokala-apulaisena. Hänen veljensä oli kirjoittanut, että pesti olisi tarjolla ja palkkakin oli moninkertainen verrattuna palvelijan saamaan palkkaan Sodankylässä. Ruoanlaitto oli tuttua hommaa, sillä Kerttu oli pitänyt kämppäruokalaa savotoilla isänsä kanssa. Matka uuteen kotipaikkaan taittui postiauton kyydissä syksyllä 1930. Matkanteko oli hidasta, mutta lopulta saavuttiin Trifonaan, josta ruokalan isäntä nouti apulaisensa moottoripyörällä Liinahamariin. Tie oli vasta rakenteilla eikä Liinahamarin kylässä ollut ruokalan lisäksi juuri muuta asutusta kuin muutama turvekammi ja tiemestarin mökki. Myöhemmin, tien ja sataman valmistuttua, asutus lisääntyi ja kylään tuli työmaakaupan lisäksi myös osuuskauppa.
Niemi, Kerttu
Jefremoff, Irja
Teos on taiteilijakirja. Tekstittömät sivut, suurikokoisia värivalokuvia. Käsitetaidetta.
Cattelan, Maurizio
Ferrari, Pierpaolo
Teos on taiteilijakirja. Tekstittömät sivut, suurikokoisia värivalokuvia. Käsitetaidetta. Concept and images by Maurizio Cattelan and Pierpaolo Ferrari.
Teos on taiteilijakirja. Tekstittömät sivut, suurikokoisia värivalokuvia. - Käsitetaidetta. Concept and images by Maurizio Cattelan and Pierpaolo Ferrari.
Satakunnan Kansa -lehdessä 24.2.1960 julkaistu murrepakina.
seurantalot
Toimela
ihmiset
Ensimmäisestä kuvasta on eturivistä tunnistettu kirkkoherra W. A. Urhonen (vas), Saara Urhonen, Ellen Piirola (6. vas.), Eino Piirola ja Reino Jäppinen (3.oik.). Toisessa rivissä ovat Helly Järvelä (4. vas.) ja mahdollisesti Aila Greijula. Kuvan takaosassa ovat Impi Perttilä (valkoinen lakki, leuka pystyssä), Roipon emäntä (vas. epätarkka kuva) ja kenties Elvi Valve (ruutupaitainen, takana keskellä).
Toimenpiteitä harjaantuneen kätilön saamiseksi Kajaaniin v. 1756-1882
Kajaani
historia
1700-luku
1800-luku
lääkärit
kätilöt
Lönnrot, Elias
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Vuonna 1760 oli Suomessa ainoastaan neljä piirilääkäriä, joista Pohjanmaan lääkäri oli sijoitettu Vaasan kaupunkiin. Hänen virka-alueenaan toimi Vaasan ja Oulun läänit (silloinen Pohjanmaan lääni). Kajaanin seudulla puolestaan oli pula lääkäreistä. Vasta vuonna 1807 perustettiin Kajaanin kihlakuntaan piirilääkärin virka. Ihmiset olivat kuitenkin tottuneet käyttämään puoskareiden palveluita lääkärin puutteessa, ja luottivat yhä mieluummin taikoihin kuin lääketieteeseen. Kätilöinä 1700-luvulla käytettiin tavallisesti naisia, joilla ei ollut koulutusta, vaan jotka olivat saaneet taitonsa kokemuksen kautta. Vuonna 1756 Kajaanin kirkonkokouksessa ehdotettiin, että joku "taitava naishenkilö" lähetettäisiin Tukholmaan opiskelemaan kätilöksi. Seurakuntalaiset puolestaan ehdottivat, että Tukholmalmasta palkattaisiin Kajaaniin oppinut kätilö. Näin ei kuitenkaan lopulta tehty. Vuodesta 1850 alkaen toimi kätilönä leipurin rouva Maria Mathilda Svedlin, jolla ei ollut tutkintoa mutta joka oli saanut taitonsa kokemuksen kautta. Vasta hänen kuoltuaan 1882 saatiin Kajaaniin koulutettu kätilö, neiti Lovisa Hukkanen. Hän toimi kätilönä parikymmentä vuotta, ja kuoli Kajaanissa 1910. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 3/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Toimi Topeliuksen kirje Minna Canthille 7.4.1887
kirjeet
Minna Canth
Toimi Topelius
kirjastot
toimintakertomukset
Pukkilan kunnankirjaston toimintakertomus vuodelta 1936. Johtokuntaan kuuluivat kansakouluopettaja J.G. Vuorela, kirkkoherra T.E. Aaltio, opettajatar Tellervo Tenhola ja kutojatar Impi Laine. Kirjasto toimi tulloin Karilan talon salissa. Kirjastonhoitajana oli leipuri Selma Karila. Kirjastossa oli vuoden alussa 267 nidettä ja uusia kirjoja hankittiin peräti 121 kappaletta. Kirjastoa käytti vuoden 1930 aikana 78 henkilöä. Heitä palvelitiin tiistaisin ja perjantaisin kello 18-20. Kantakirjaston lisäksi Pukkilassa oli kolme itsenäisesti toimivaa kyläkirjastoa, Kanteleen, Savijoen ja Torpin kirjastot.
kuorot
mieskuorot
Pukkilan Mieskuoron sihteerin Pentti Melan laatima toimintakertomus vuodelta 1960. Huomaa myös sitä ennen oleva sivu: tuon kokouksen aiheena on ollut torvisoittokunnan puhaltimien sijoituspaikka.
Toimistopäivä Kansaneläkelaitoksella 1977
asiakkaat
virastot
Kansaneläkelaitoksella on toimistopäivä kerran viikossa myös Keiteleellä, jossa asioimassa vasemmalta Toini Raitala ja Sinikka Tapiainen sekä lapset Tatu, Jouni, ja Tomi. Virkailijat ovat Matti Pietikäinen ja Riitta Mönkkönen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.12.1977.
Toimittaja Vellamo Paanasen 60-vuotispäivä
syntymäpäivät
Toimittaja Vellamo Paanasen 60-vuotispäivät seurakuntatalolla. Onnittelemassa Keiteleen Kotiseutuyhdistyksen edustajina Vilho Mikkonen ja Erkki Soini. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.2.1974.
Toimivat kylät - kyläsuunnitelmien yhteenveto 1999
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
Tiivistelmä Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadituista kyläsuunnitelmista ja hankkeen aikana esille nousseista asioista.
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijan itse sitoma teos mustassa kotelossa. Teoksen pääväri on musta. Lumppupaperille kuparilta vedostetut kuviot; etsaus, väritelaus. Itse tehdyt ja värjätyt paperit. - Paperissa ja vedosviivoissa helmiäisjauhetta (mica-jauhe) sekä lyöntimetallisilppua. - Teoksessa ei ole tekstiä. Kaksiosaisen teoksen toinen osa, toinen osa on nimeltään: Olennaista. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Tonteri, Irma
Teos on taiteilijakirja. Teos on tehty Maaria Wirkkalan toiseen näyttelyyn. Teoksen sivuille on liimattu kuvia ja mm. ruusun terälehtiä.
Wirkkala, Maaria
opettajat
Keuruu
Haapamäki
elämäkerrat
muistelmat
runoilijat
yhteiskoulut
kotiseututyö
Keski-Suomi
99.1. (ykl)
Hirvenlahti, Toini
Vääriskoski, Heikki
henkilöt
Junno, Toini
Junno, Heino
Toini ja Heino Junno, kuvanveistäjä Tapio Junnon vanhemmat. Tapio Junno on veistänyt Pentti Haanpään muistomerkin.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
lehmät
lypsy
Lehmisavuilla karkotettiin lypsyaikaan lehmiä kiusaavat hyttyset ja paarmat. Lypsyllä Toini ja Ida Leinonen. Alkuperäinen kuva Toini Leinonen.
henkilökuvat
1960-luku
Toini Raitala. Osuuskauppa Nilakassa baarin pitäjänä ja sen jälkeen kansakoulun keittolaan hoitajaksi. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.12.1967.
Toipilaskevät : a masterpiece of pure Finnish drawing
Teos on taiteilijakirja. Sisältää piirroksia, joiden mallina on ollut Outi Heiskanen.
Airas, Mirja
Toisen maailmansodan tapahtumia Petsamossa
Nikkeli
Salmijärvi
sota-aika
talvisota
jatkosota
välirauha
Saksalaisten liikehdintä ennen toisen maailmansodan syttymistä aiheutti Petsamossa kuten muuallakin levottomuutta väestön keskuudessa. Sodan sytyttyä asukkaat evakuoitiin sotarintamalta. Väliarauhan aikana palattiin takaisin kotiseudulle, jossa talot oli poltettu. Koulun kellari tarjosi väliaikaista suojaa niin kertojalle kuin monelle muullekin. Asuminen helpottui kun ruotsalaiset lahjoittivat taloja kotinsa menettäneille. Välirauhan aikana Petsamossa oli paljon työtä tarjolla mm. nikkelikaivoksissa, savotoissa ja rakennustyömailla. Väkeä saapui runsaasti kaikkialta Suomesta. Asumisolosuhteet olivat varsin vaatimattomat, sillä suuri osa väestöstä oli majoitettuna väliaikaisiin mökkeihin.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
sahalaitokset
kuorma-autot
1950-luku
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Kamppi, Toivo
Kaunismäki, Juho
hevonen
1940-luku
Toivo Kampin hevosten esittelyä (2_2 Honkajoki, Pukarankylä). Neljä hevosta esittelijöineen Hautaniemen (Kampin) talon edustalla. Henkilöt vasemmalta: Juho Kaunismäki, kaksi Kampin tytärtä ja Toivo Kamppi. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1943. Kuva julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 215 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 74.
Hälli, Juho
Ikkala, Ilta