Iisalmi
valokuvat
Säisä, Eino
kirjailijat
1970-luku
1980-luku
Eino Säisä
Eino Säisä, Pirkko Kellberg ja Nina Revell Iisalmen kesäyliopistossa kesäkuussa 1979.
televisiosarjat
Kukkivat roudan maat
yleisradioyhtiöt
Yle
elokuvaus
1981
Yleisradio
Kukkivat roudan maat-sarjaa kuvataan Iisalmessa.
1988
hautajaiset
Sipilä, Jukka
IIsalmi
Marttila, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
renessanssi 1300-luku laulumusiikki laulut
Julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä (Madrigale und Caccien aus dem Codex Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019
Landini, Francesco
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Cape, Safford
Pro Musica Antiqua
Eläimellinen salapoliisiseurue valloitti Huittisten lapset
musiikkinäytelmät
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Saarikko, Annika
Eläinden tauti-kirja, josa hevoisten, lehmäin, lammasten ja muun pienen karjan ja rahwaan, irujamen ja itikkain taudit ja parannuxet, lääkityxet ja koti-huusauxet löytään A-B-Ceen jälkeen sowitetun registerin johdatuxesta ja numeroin osotuxesta kirjahan
Ganander, Christfrid
Eläinlääkäri Agnes Sjöberg Somerolla 1916
Varsinais-Suomi
Somero
eläinlääkärit
1910-luku
Suomen ja Euroopan ensimmäinen naiseläinlääkäri Agnes Sjöberg (15.11.1888 Kauhajoki – 21.8.1964 Seinäjoki) toimi Someron kunnaneläinlääkärinä 1918-1920. Kuvan lahjoittaja: Helena Hannila.
Keitele
juhlat
Paananen, Wellamo
Eläinlääkäri Tauno Särkilahden 60-vuotispäivä. Onnittelee Aarne Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.8.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
hevonen
1960-luku
Eläinlääkäri Tytti Levlin ja Rimminjoen ruuna. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.4.1967.
Eläinten nimistä otettuja tilain, torppien y.m. nimiä Kajaanin kihlakunnassa
Kajaani
Sotkamo
Paltamo
historia
paikallishistoria
1700-luku
torpat
maatilat
tontit
nimet
G. Enwaldin keräämiä, eläinten nimistä otettuja Kajaanin kihlakunnan tilojen, torppien ja paikkojen nimiä 1740-luvulta.
Enwald, Gustaf
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille on kuulunut Utran lainakirjaston kokoelmaan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Kirjaston kirjoista suuri osa käsitteli teologiaa, luonnontieteitä ja muita sivistäviä aiheita.
Eläkeliiton Laitilan Yhdistyksen toiminnasta
Eläkeliitto. Varsinais-Suomen piiri
historiikit
Laitila
Luonnostelma Eläkeliiton Laitilan Yhdistyksen toiminnasta -20-vuotis-historiikista.
Suolahti, Aili
A. Suolahti
Inari
kulkutaudit
espanjantauti
lääkärit
asuminen
Ennen sotia Inarissa oli yksi lääkäri. Sairauksia hoidettiin paljon omin keinoin. Espanjantauti tappoi 1920-luvulla runsaasti ihmisiä, usein koko perhekunnan. Inarilaisten tavallinen asumismuoto oli mökki ja sauna. Sodan jälkeen oli rakennustöitä.
Nikula, Onni Armas
Rensujeff, Kaija
Kolttaköngäs
Nikkeli
Kuivalahti
turistit
kalastus
hotellit
Kolttaköngäs oli vilkas turistipaikka. Siellä oli monikerroksinen hotelli, joka paloi ja jonka tilalle rakennettiin heti uusi. Lampaita oli joka talossa, samoin poroja. Lehmiä ei ollut joka talossa; hotellilla oli omat lehmät. Kalastusta harjoitettiin uistelemalla ja verkoilla. Verkkoja sai olla kolme taloutta kohti, uisteluveneessä ei saanut olla kahta henkilöä samasta perheestä. Turisteista englantilaiset kalastivat koko kesän. Turisteilla piti olla paikkakuntalainen soutaja.
Lietoff, Yrjö
Mansikka-Aho, Vilho
Petsamo
Etelä-Petsamo
Salmijärvi
arkielämä
kylät
Haastateltava on muuttanut lapsena perheensä kanssa Kittilästä Petsamoon. Perhe oli työläisperhe. Taloissa oli lampaita ja lehmiä omiksi tarpeiksi, harjoitettiin perunanviljelyä ja jokikalastusta. Petsamoon rakennettiin tie ja sinne tuli Nikkelin kaivos, elämä vilkastui ja vaurastui.
Tervaniemi, Maire
Raisio
näytelmät
rautatieasemat
rautatieliikenne
asemanseutu
Raision tehtaat
kylämatkat
Raision historiallinen asemanseutu on monin tavoin vaikuttanut Raision kehitykseen. Asemanseutu syntyi rautatien myötä 1920-luvulla. Rautatieasema keräsi ympärilleen asutusta, palveluja ja teollisuutta. Se mahdollisti muun muassa paikkakunnan merkittävimmän teollisuuslaitoksen Raisio Yhtymän perustamisen vuonna 1942 Oy Vehnä Ab:n nimellä. Kirkonseutu oli pitäjän keskus, mutta asemanseudusta kehittyi Raision toinen keskus. Asia oli näin vielä 1950-luvulla, jolloin rautatien merkitys oli Raisiossa suurimmillaan. Seuraavalla vuosikymmenellä paikallisjunien matkustajaliikenne alkoi vähetä huomattavasti päättyen Turku-Naantali rataosuudella vuonna 1972. Sen myötä aseman ennen niin vilkas elämä alkoi hiljetä. Nykyään Raision aseman kautta kulkee säännöllisesti ainoastaan tavaraliikennettä. Vuoteen 2008 saakka se työllisti vielä junansuorittajan, jolloin tämä rataosuus liitettiin kauko-ohjauksen piiriin. Raision kaunis asemarakennus ei kuitenkaan jäänyt kylmilleen, vaan sille koitti uusi aika kesällä 2010 sen siirryttyä yksityisomistukseen.
Koivisto, Altti
Petander, Nina
Raisio-Seura ry.
kaupungit
kaupunkimatkat
Raision kaupungin 40-vuotisjuhlavuoden 2014 kunniaksi toteutetaan viime vuosien kylämatkaesitysten hengessä näytelmällinen aikamatka 1970-luvun Raisioon. ”Elämää suuressa risteyksessä” –esityksen pääosassa on kaupungiksi tullut Raisio kuuluisuuksineen ja ilmiöineen – unohtamatta kirkonrakentajia Killiä ja Nallia. Kylämatkan sijasta onkin oikeampaa puhua kaupunkimatkasta.
Tsurnuvuono
Tervaniemi, Pekka
Inka
henkilöhistoria
Pekka asettui evakkomatkalta paluun jälkeen Tsurnuun, äitinsä kotitaloon, jossa hän on viettänyt elämänsä aluksi äitinsä kanssa asuen ja myöhemmin asuinkumppaninsa Inkan kanssa. Toimeentulo on saatu luonnosta ja poroista. Sodan jälkeen käytiin vaihtokauppaa metsän tuotteilla Norjan puolella, jossa oli elintarvikkeita paremmin saatavilla kuin Suomessa. Maalikyliin Pekka ei kaipaa, mutta joskus siellä pitää käydä asioimassa. Matka taittuu kesäisin veneellä ja talvella moottorikelkalla. Vaikka naapureita ei asu lähitienoilla, aika kuluu liiankin kanssa. Aina on jotain korjaamista, tai muuta elannon hankintaan liittyvää puuhaa.
Siivikko, Jarmo
kartanot
muistelu
oppilaitokset
karjanhoito
Nakkila
Nakkilan kirjasto-kulttuurilautakunta järjesti vuonna 2005 "Muistoja Villilästä" muistitiedonkeruun. Keruun tuloksena ilmestyneessä kirjasessa muistojaan kertovat muun muassa muonamiehen poika, tallimiehen tytär ja karjakko. Haastattelut on kirjoittanut muistelmiksi Tiina Palomäki, ellei toisin mainita haastattelun yhteydessä. Valokuvia Villilän kartanosta -osion kuvat ovat Kristiina Niemisen valokuvakokoelmista.
Palomäki, Tiina
Nakkilan kunnankirjasto
Elämäkerrallisia tietoja Kajaanin koulun opettajista ja huomattavimmista oppilaista
1920-luku
oppilaat
opettajat
koulut
G. Enwaldin kokoama lista Kajaanin koulun entisistä opettajista (n. 1812-1918) ja joidenkin entisten oppilaiden myöhemmistä elämänvaiheista (1848-1875). Nimiluettelo: Aejmelaeus, Carl Emil -,,- Edvin -,,- Frans Alfred -,,- Gustaf Nikolaus -,,- Sanfrid August Ahtola, Lauri Airola, Frans Ansten, Werner Backman, Johan Alarik Bergh, Jenny -,,- Carl Petter -,,- Gustaf Ferdinand Cajan, Johan Gidion Calamnius, Fredrik Vilhelm -,,- Ilmari (Kianto) Castren, Fredrik Alfred -.,- Johan Adolf -,,- Johan Reinhold -,,- Karl Alarik -,,- Jonas Kristian -,,- Reinhold -,,- Robert Aleksander Cederström, Emil Costiander, Johan Gustaf Durchman, Gustaf Ekebom, Clas Ekholm, Emilia Eskolin, Anders v. Essen, Edvard Vilhelm -,,- Gustaf -,,- Gustaf Mauritz -,,- Karl August -,,- Otto Henrik Fellman, Helena Flander, Carl Adolf -,,- Oskar Forbus, Adolf Grundström, Olivia Grönfors, Mikael Haataja, Kaarlo Harlin, Gustaf -,,- Karl Heikkinen, Kaarlo -,,- Kalle Heikinheimo, Assar Heineman, Eino Helander, Viktor Lars Helander, Anders Viktor Holmberg. Jenny Hollmerus, Ida -,,- Verna 15 Hulkkonen, Helmi Hyvärinen, Juuso Hägg, Yrjö Högman, Carl Johan Ikonen, Kaarlo Ingman, Axel Vilhel Juntunen, Juhana Emil Juvelius, Vera Kariniemi, Pietari Karjalainen, Karl Fredrik Kena, Signe Kokkonen, Kaarlo -,,- Väinö Korhonen, Kaarlo Krank, Johan -,,- Johannes Kyander, Ernst Gusfaf -,,- Ivar Aleksander -,,- Waldemar Lackström, Emil Levälahti, Emil Levonius, Konstantin -,,- Carl Fredrik Liljeblad, Viktor Emanuel Lindberg, Evert Lindgren, Robert Lindqvist, Mikko Linnanniemi, Harald -,,- Anni Lönnbohm, Oskar Lönnrot, Frans Fredrik Malmgren, Anders Johan -,,- Carl Petter Marelius, Karl Johan Martikainen, Tahvo Mielonen, Fredrik Naakka, Varma Nikkinen, Tyyne Nordberg, Mauritz Ockenström, Gustaf Aleksander Parviainen. Erik Penttilä, Jalmari Perttunen. Ivar Petander, Filip Pihlamaa, Ellida Piipponen, Johan Konstantin Pippingsköld, Axel -,,- Rafael Pirinen, Erik Planting, Arvid Puntti, Selma Pöysti, Väinö Matti Rainio, Axel Renfors Agnes -,,- Herman -,,- Maria Rechardt, Johannes -,,- Karl Fredrik Rihtniemi, Eija -,,- Wolter Rimpiläinen, Adolf -,,- Hellin -,,- Saimi Roine, Reinhold Roos, Edit -,,- Hilma -,,- John Roos, Richard Sebastian -,,- Walter Saarilahti, K. A. Sonmark, Arth. Waldemar Savander, Aina Savolainen, Aron Saxa, Carl Schwartzberg, Henrik -,,- Johannes -,,- Jakob Sipilä, Emil -,,- Elli -,,- Johan Gustaf Siren, Signe Sjöstedt, Augusta Snellman, Samuel Wilhelm -,,- Gustaf Adolf Stenbäck, Thor Otto Stohlberg, Herman -,,- Johan Gabriel Suomalainen, Juho Sutinen, P. J. Taipale, A. E. Teirilä, K. A. Tervo, Alarik -,,- Aleksander Ticcander, Hugo Alfred Tamminen, Vilho Torkkeli, Emma Tuhkanen, Johan Henrik Tuomola, J. A. Turpeinen, Pekka Wacklin, Aleksander Wallenius. Elis Waennerberg, David -,,- Midas -,,- Otto -,,- Karl Fredrik Veiste, Elis Vikelä, Ester -,,- Wivia Viljanen, Väinö Viinikainen, Helmi Voutilainen, Aino Vuori, Einar -,,- Igor Vuori, Isidor -,,- Paul -,,- Tuure Vuoristo, Paavo Väyrynen, Johannes Öfverberg, Emilia
Kajaanin sanomalehti ja kirjapaino oy
Katso myös: Henkilötietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876 ja Kajaanin kaupungin kansakoulusta ja sen ensimäisistä opettajista.