Tossavanlahden Pienviljelijäyhdistyksen talon rakentaminen 1937
Keitele
valokuvat
rakentaminen
1930-luku
Tossavanlahden Pienviljelijäyhdistyksen talon rakennushanke aloitettiin kevättalvella 1937. Kuvassa Nikolai Paananen ja Arttu Laukkanen tuovat Tähti-hevosella ensimmäisiä tukkeja sahauspaikalle. Kuva Matti Laukkanen.
Keiteleen kunnankirjasto
Tossavanlahden puhelinkeskuksen asennustöitä 1978
puhelinkeskukset
puhelinliikenne
1970-luku
Paananen, Wellamo
Reino Tuovinen (vas.) ja Pekka Kauhanen Tossavanlahden keskuksen asennustöissä. Tossavanlahden keskuksen muutto automaattiseksi aloitettiin 11.9. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1978.
Paananen, Vellamo
Tossavanlahden puhelinkeskus 1970-luvulla. Kuvassa Salme Pasanen ja Reino Kauhanen.
tietyöt
Tossavanlahdentietä korjataan. Veli-Matti Huuskonen (vas.), Viljo Tarvainen ja työnjohtajana toimiva Alvi Eevala. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.10.1978.
rakennukset
työväentalot
Tossavanlahden työväentalo. Valmistunut 1914. Yhdistys lakkautettiin 1931, ja talo joutui suojeluskunnan lottakahvilaksi. Talon lunasti SKDL:n Tossavanlahden Työväenyhdistys 1945. Talo vielä (1988) yhdistyksen omistuksessa. Valokuva: Kuopion kulttuurihistoriallinen museo (Kuva: Pohjois-Savon Työväentalot)
kengät
tossut
jalkineet
ihmiset
ompelukoneet
verhot
"Tossumamma" Aino Töllikkö (vas.) ja Gunnar Ylihakala valmistavat aamutossuja. Taustalla näkyy lestejä. Kuva on otettu n. 1960-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Totinen kristillisyys. Lyhykäisissä tutkistelemuksissa jokaisena päiwänä kuukaudessa, ja Rukouksia jokaisena päiwänä wiikossa (niille, jotka tahtowat lisääntyä Jesuksen Kristuksen tuntemisessa ja rakkaudessa)
kristinusko
Jumala
synti
kääntymys
epäitsekkyys
hyveet
paheet
rukoukset
hartauskirjat
Jeesus Kristus
Gossner, Johannes
Turun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja.40-sivuinen vihkonen, joka sisältää kuvitettuja artikkeleita. Liitteenä keskeltä taiteltu kortti.
Vis, Eline
Ostendorf- Rodriguez, Yasmine
Assman, Nicky
Braida, Elena
Syntropia, Ingvild
Stevens, Zazie
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
äänitteet
äänitiedostot
Hämeenlinna
1890-luku
koulunkäynti
koulut
lyseot
muistelmat
rehtorit
Eino Leinon muistelmateoksessa Elämäni kuvakirja on luku, jossa Leino muistelee abiturienttivuotensa tapahtumia Hämeenlinnan lyseossa vuonna 1895. Lyseon rehtorina oli tuolloin K. O. Lindeqvist, lempinimeltään Pehtori. Liiallinen punssin nauttiminen aiheutti nuorelle Leinolle ongelmia koulukortteerissa, ja iltamajärjestelyt johtivat hänet rehtorin puhutteluun, mutta lopulta "iltama oli mitä onnistunein", ja itse kuvernöörikin kunnioitti tilaisuutta läsnäolollaan. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX, lukija Antti Paranko.
Leino, Eino
Julkaistu painettuna kirjassa: Leino, Eino: Elämäni kuvakirja : erään aikansa lapsen muistoja, mielialoja ja mietelmiä. - Helsinki : Otava (Helsingissä : Kustannusosakeyhtiö Otavan kirjapaino), 1925.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Töysän Linja Oy on pian 60- vuotias : sopu on perheyrityksen menestymisen edellytys
Liimatainen, Päivi
Keuruun kaupunginkirjasto
Trädgårdsodlingen i Nystad : ett bidrag till den inhemska kulturens historia
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
puutarhat
vihannesviljely
peruna
viljely
ruokaperinne
Cajander, K.A.
Societas pro fauna et flora Fennica
traktorit
Nakkilan Tappuritapahtumassa näytteillä olleita traktoreita. Kuvissa muun muassa Zetor 25A ja häkäkaasutraktori.
Nakkilan kunnankirjasto
1960-luku
Johtaja E. Raatikainen ja johtaja K. Aitto-oja luovuttavat maanviljelijä Eino J. Kortelaiselle 135Ferguson-merkkisen traktorin. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.3.1965.
Traktorinajokorttia anomaan menossa 1971
ajokortit
Vasemmalla Maija Saastamoinen, Pirjo Kukkonen, Pirjo Jääskeläinen ja Aino Kananen traktorinajokorttia anomaan menossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.6.1971.
Transmutation cards : the alchemy of compost (moon planting guide)
Teos on taiteilijakirja. Pahvikotelo, jonka sisällä 32 kpl kompostoituvalle, kevyesti teksturoituidulle mattapintaiselle erikoispaperille painettua korttia. Kortit sisältävät englanninkielisiä tekstejä ja grafiikkaa. Numeroitu painos (2/80).
Nelson, Susie
Zettel, Tessa
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799 Vol. 1
matkat
matkakertomukset
Pohjoismaat
Lappi
Norja
Ruotsi
Suomi
Oulu
1700-luku
Italialainen tutkimusmatkailija Giuseppe Acerbi (1773–1846) matkasi vuosina 1798-1799 Suomen ja Lapin halki Nordkappiin, Euroopan pohjoisimpaan kärkeen. Kolme vuotta myöhemmin hän julkaisi retkestään laajan englanninkielisen teoksen, jossa hän kuvaili Suomen luontoa, ihmisiä ja tapoja. Kirjan hieno kuvitus on Acerbin ja hänen matkakumppaninsa A. F. Sjöldebrandin käsialaa. Hyönteis- ja lintukuvia Acerbi ei piirtänyt luonnossa vaan teki ne myöhemmin käyttäen mallinaan Upsalan yliopiston kokoelmia. Acerbin teos on tunnetuin Suomesta kirjoitettu matkakirja.
Acerbi, Giuseppe
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799. Vol 2
Travels-teoksen toisessa osassa matkataan Muonionjokea ja Palojokea pitkin Jäämeren rannikolle ja sieltä edelleen purjehtien Nordkappiin. Lappia koskevan matkakuvauksen jälkeen seuraa laaja osasto ”Yleisiä ja sekalaisia tietoja Lapista” (General and miscellaneous remarks concerning Lapland), jossa kuvaillaan lappilaisten elämää ja tapoja, historiaa ja mytologiaa. Teoksen loppuun on painettu Acerbin nuottimerkintöjä ja päiväkirja, jossa matkareitin paikkakunnat on lueteltu saapumis- ja lähtöpäivämäärineen.
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu yhdeksästä valokuvasta, aiheina puut. Kuvien takana aforistisia tekstejä. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit musta ja kulta.
Eskildsen, Joakim
Teos on taiteilijakirja. Neljä vihkosta ja kaksi postikorttia pahvikotelossa. Liittyy Berliinissä pidettyyn näyttelyyn "Goldrausch VII".
Ósk Vilhjálmsdottir
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 14.9.1948 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijaryhmä Iconoclast (myöh. IC-98): Patrik Söderlund & Visa Suonpää.
Iconoclast
Söderlund, Patrik
Suonpää, Visa
Tsekkoslovakialaisia vieraita Valtosen suksitehtaalla
vierailut
sukset
Valtosen suksitehdas
1950-luku
Tsekkoslovakialaisia urheilujohtajia Valtosen suksitehtaalla 6.3.1958, oik. Pirkko Valtonen, Tuula Passi (tulkki), vieras, vieras, Paula Valtonen, vieras ja hänen takanaan Mauri Valtonen.
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.3.1962 julkaistu murrepakina.
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Lagerwall avioitui vuonna 1815 Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778—1858) kanssa.
Lagervall, Jakob
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 83.2 LAG
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 1
Rantasalmi
kirkko
kirkkorakennukset
paikallishistoria
Kuvia Rantasalmen kirkosta ennen tulipaloa ja jälleenrakennuksen ajalta. Rantasalmen kirkko syttyi tuleen salamaniskusta 27.6.1984. Uutta kirkkoa alettiin rakentaa 1986. Uusi kirkko vihittiin käyttöön tammikuussa 1989. Kokoelmassa olevat kuvat ovat olleet esillä Rantasalmen kirjastossa "Tuhkasta nousee elämä" nimisessä näyttelyssä 2014. Näyttelyn jälkeen valokuvaaja Kaija Pulkkinen lahjoitti kuvat Toenperän kirjastolle.
Pulkkinen, Kaija
Kuvien käyttöoikeuden omistaa Toenperän kirjasto
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 2
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 3
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 4
asemarakennukset
rautatieasemat
tulipalot
Suomen sisällissota
1918
1910-luku
Sisällissodan loppuvaiheessa Hämeenlinnan vanha asemarakennus paloi pahoin ammusvaunun räjähdettyä kaupungin valtauksen yhteydessä 26.4.1918. Rakennus vaurioitui korjauskelvottomaksi. Pari seuraavaa vuotta käytettiin väliaikaisena asemana puista parakkirakennusta, joka sijaitsi vahingoittuneen aseman eteläpuolella. Uusi asema palaneen tilalle valmistui vuonna 1921 arkkitehti Thure Hellströmin piirustusten mukaan.
Tukholman weri-sauna eli kuningas Kristiani II hirmu-työt Ruotsissa w. 1520
historia
väkivalta
murha
teloitus
hallitsijat
säätyläiset
piispat
valloitus
Tukholma
Kristian II, kuningas
Tukholman verilöyly
sillat
tukit
uitto
miehet
Tukinuittoa Naarkoskessa. Ensimmäisessä kuvassa näkyy taustalla Naarkosken kivisilta. Kolmannessa kuvassa Yrjö Honkanen (vas.). Neljännessä kuvassa Vilho Perttilä (vas. mies, jonka sylissä on lapsi) ja Helvi Kilpinen (keskellä, musta takki). Raiteita pitkin kuljetettiin pois ripoja. Taustalla näkyy Steyr-traktori. Kuvat on otettu 1950-luvulla, todennäköisesti 1957.
Taipale, Taisto
autot
kuorma-autot
puutavara
kuormaus
kuormat
Ensimmäisessä kuvassa tehdään tukkikuormaa Joutsalaisella vinssillä vuonna 1951. Joutsalainen oli käänteentekevä parannus ja apu tukkikuorman tekoon aikaisemman käsipelin jälkeen. Kuvassa Pentti Lehtinen (vas.) ja Urho Marttila. Toisessa kuvassa on tukkikuorma GMS-merkkisellä kuorma-autolla vuonna 1951. Pentti Lehtisen kuorma-auto ”Kemssu” palveli bensan kuljettamisen jälkeen tukinajossa. Auton vieressä seisomassa Pentti Lehtinen (oik.), Urho Marttila ja Pentti Hovilainen.
tukkilaiset
tukkilaiskisat
Tukinuittonäytös Nakkilan Tappuritapahtumassa. Sestominen on yksi tukkilaiskisojen taitolaji, jossa liikutaan uivalla tukilla seisten ja käytetään keksiä melana.
Tukinuittonäytös Nakkilan Tappuritapahtumassa.
metsätyöntekijät
Tossavanlahdessa tukkilaisia ruokatauolla 1972. Vasemmalta Topi Paananen, Arvi Laukkanen, Reijo Saastamoinen, Veikko Kähärä ja Eemil Tarvainen.
Tukkipoika lautallansa- muistelmia Vahankajoen uitoista
Myllyaho, Markku
Puheenjohtajan puheenvuoro Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Välimäki, Jouko
Tapper, Harri
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan kolmas osa. 26 numeroimatonta sivua.
Kärkkäinen, Tuomas
Hovinen, Safa
Inari
Rajajooseppi
Jääsaari
Hammastunturi
Lemmenjoki
Litmurivaara
Pitkäsalmi
Solojärvi
Koppelo
Ivalon majala
Alela, Hugo
Peltonen, Nikodemus
Peltonen, Uuno
Seppänen
Peltonen, Armas
Mannermaa, Mikko
Rahkola
metsäpalot
kuivuus
sammutus
metsänvartijat
1930-luvulla kuivuus oli kova Inarissa kesäaikaan ja metsäpalot riehuivat ympäri kuntaa. Miehiä haettiin taloista sammutustöihin, vaikka oli heinäaika. Sammutuskeinoina olivat kuokka ja kirves.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana on Viitasaaren kirjastosta poistettu kirja ja ideana taiteilijan sanoin "ruostuminen". Teoksen muoto on avattu kirja. Pinnalla on rautapölyä, liimaa ja mikropiirejä. Vallitseva väri on ruosteenruskea. Uniikkikappale.
Ferretti, Alberto
Tulevaisuus rakentuu menneisyyden pohjalle : kuusi vuosikymmentä laukaalaista kotiseututyötä
Leinonen, Anne
1830-luku
Tyko Hagman kertoo kaupunkihistoriassaan hämeenlinnalaisten ponnistuksista kaupungin historian tuhoisimman tulipalon sammuttamiseksi. Vuoden 1831 suurpalossa tuhoutui lopulta kolme neljäsosaa kaupungin koko rakennuskannasta. Kirkkoa lukuun ottamatta kaikki tärkeimmät rakennuksen paloivat. Vain kaupungin kaakkoiskulmalla osa rakennuksista säästyi tulelta. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Veikko Pulli.
Hagman, Tyko
Julkaistu painettuna kirjassa: Hagman, Tyko, Kunnallis-historiallinen kertomus Hämeenlinnan kaupungista. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Osakeyhtiö Hämäläisen kirjapaino), 1900.
Tulipalo Keiteleellä Kumpuskylän Lähdeahossa mv. Uuno Paanasen talossa. Sammuttamassa Keiteleen ja Pyhäsalmen palokunnat. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.4.1965
Tulipalo Keiteleen Äyräpäässä Kivirannassa. Tuli tuhosi karjarakennuksen ja kolme lehmää ja sian. Pelastettiin neljä sikaa ja kaksi vasikkaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1968.
Koutajärven Itämäen talossa paloi navettarakennus ja aittarakennus. Rakennukset omistivat Pekka ja Liisa Karhunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.5.1970.
Tulipalo Kummunkylässä Rasiahossa. Talossa asui nuohooja ja ostomies Alvar Leinonen yhdessä myymäläharjoittelija Raimo Myyryläisen kanssa. Talon omisti talonmies Aulis Leinonen, joka asui Vesannolla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.3.1968.
Emäntä Tyyne Räsänen poikiensa Juhanin ja Matin kanssa. Asuinrakennus paloi Sulkavanjärvenkylässä Petäjämäessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.3.1969.
juopottelu
tulitikut
Lassila, Maiju
Kirjastot.fi