postikortit
Laatokan Karjala
Impilahti
Laatokka
maisema
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Pullinvuori
Kekrinlahti
Riuttavuori
Alopaeus, C. W.
Jaakkima
E. S. Salon Kirjakauppa Jaakkima
Kaukola
Laatokankarjalaisten Liitto r.y.
Haukkariutta
Sortavala
Riutuvuori
Axel Fröbergs förlag, Helsingfors
Ljustryck G. Arvidsson H:fors
Tolvajärvi
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Knackstedt & Näther, ljustryckeri, Hamburg.
Vakkosalmi
Sortavalan Kirjakauppa
sillat
Kurkijoki
Tamhanka
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Yksityishenkilön korttialbumi
Kaarnesaari
Kaarnesalmi sijaitsee Kaarnesaaren ja Orjatsaaren välillä Sortavalan maalaiskunnassa.
C. W. Alopaeus
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Tuntematon
Joensuu
Joensuun Työväenyhdistys
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on oletettavasti vuosilta 1928—30, jolloin teatteri esitti näytelmää Mustalaisruhtinatar.
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Valokuva näytelmästä Keltainen vaara.
merkkihenkilöt
rautatieasemat
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys. Presidentti Ståhlberg ja puolisonsa kuuntelevat kunnallisneuvos Laineen puhetta Joensuun asemalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (1)
valokuvat
kulttuuri
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (4)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on vuoden 1932—1933 näytäntökaudelta näytelmästä Vanha Heidelberg.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (5)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuvassa ilmeisesti yksi Työväen teatterin johtajista.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (6)
rakennukset
ilmakuva
kaupungintalot
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Veljekset Karhumäki Oy
Postikortti : Joensuun luterilainen kirkko
Joensuussa Kirkkokadun ja Koskikadun kulmassa seisoi 1900-luvun alkuvuosikymmenet komea rakennus, jota kutsuttiin Kauppakartanoksi. Siinä toimi 1900-luvun alussa Surakoiden oblaatti- eli ehtoollisleipätehdas. Postikortin lähettäjä on oblaattitehdas.
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit : Laatokan Karjala
kadut
Schlüterin kirjakauppa Yhtiö
kansalaissota
Suojeluskuntajärjestö syntyi vuonna 1917. Sen taustalla oli halu turvata yhteiskuntarauha järjestysvallan horjuessa Suomessa. Yhteiskunnallisen tilanteen kärjistyessä suojeluskunnista kehittyi puolivirallinen järjestö, josta samalla tuli työväenkaartien vastajärjestö. Tammikuussa 1918 kehitys sai päätepisteensä, kun senaatti julisti suojeluskunnat virallisiksi joukoikseen. Kansalaissodan loppuun suojeluskuntaliikkeestä kasvoi merkittävä maanpuolustusjärjestö, joka jatkosodan jälkeen lakkautettiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Luetteloimattomat
Pohjois-Karjala
naiset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Luetteloimattomat
koulut
kansakoulu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
ortodoksinen kirkko
kirkkorakennukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Laatokan Karjala
käsityöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itsensä valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Liperi
Liperiä esittelevästä pienestä valokuva-albumista löytyy kuvia mm. seuraavista paikoista ja tiloista: Liperin kirkko, sankarihauta, Simananniemi, Siikasalmi, Korjunsalmi, Harjula, Männistö, Antti Sallisen tila ja Antti Kariolan tila.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – LIPERI
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
ilmakuvat
Kaupungin keskustasta otetussa ilmakuvassa näkyy etualalla kaupungintalo. Vasemmalla on tori ja oikealla kanava. Keskustassa näkyy tässä kuvassa useampikin matala puutalo, jotka ovat sittemmin joutuneet väistymään liikehuoneistojen tieltä.
T:mi Karhumäki
Jns:n seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät kaupungissa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.