kiiltokuvat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuu
postikortit
koulut
Joensuun tyttölyseo
sillat
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Rakennuksessa on toiminut myös kaupunginkirjasto vuosina 1961—1992. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna Joensuussa vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle. Rakennuksessa toimii nykyään Joensuun lyseon lukio, Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu. Koulun pihalla on edelleen nähtävissä nk. raippamänty, johon vielä 1800-luvulla kiinnitettiin rikolliset rangaistustaan kärsimään.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Postikortit - Joensuu
yliopistot
Joensuun korkeakoulu
Yliopiston perustamisesta Itä-Suomeen keskusteltiin jo 1950-luvun puolivälissä. Joensuussa oli vuodesta 1953 alkaen toiminut vuonna 1880 perustettu Sortavalan seminaari: koulu hajautettiin talvisodan syttyessä ympäri Suomea, koska mikään oppilaitos ei pystynyt ottamaan sitä kokonaisuudessaan suojiinsa. Lopulta Joensuuhun päätettiin perustaa humanististen tieteiden ja luonnontieteiden aloilla toimiva Joensuun korkeakoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1969. Kuvan postikortti esittää Joensuun korkeakoulun, nykyisen Itä-Suomen yliopiston kasvatustieteiden Educa-rakennusta.
Valokuva : Lieksan kauppalan kirjasto (1)
Pohjois-Karjala
Lieksa
kirjastot
Kuvassa näkyy etualalla Lieksan kirjaston lastenosastoa, vasemmalla keskellä virkailijoiden pöytäkoroke.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Valokuva : Lieksan kauppalan kirjasto (2)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Itäsilta
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
kadut
puurakennukset
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava. Kuvassa sillan takana vastarannalla häämöttää vuonna 1911 rakennettu tyttölyseo.
Vuoden 1911 jälkeen.
Pielisjoki
Ilosaari
urheilu
liikunta
uimalat
Joensuun kaupunki rakennutti Ilosaareen puurakenteisen uimalan vuonna 1907. Oikealla kuvassa on katsomo, joka on edelleen paikallaan. Taustalla näkyy kaupungintalo.
rakennukset
posti
hyppyrimäet
Lykynlampi
Höytiäisen mäkenä tunnettu hyppyri valmistui marraskuussa 1938. Mäen mäkiennätyksen arvioitiin asettuvan 55 metrin paikkeille. Pian mäen valmistumisen jälkeen avattiin yleisölle myös hiihtomaja oheisrakennuksineen. Hiihtomaja otettiin 10.10.1939 alkaen sotilasmajoitukseen. Hyppyrimäkeä puolestaan käytettiin ilmavalvonnan tähystyspaikkana. Talvella 1940—1941 kilpailutoiminta oli kielletty seudun linnoitustöiden takia ja rakennukset olivat jälleen sotilaskäytössä aina sodan loppuun saakka. Vuonna 1945 hiihtokeskus siirrettiin kokonaan kaupungin omistukseen.
teatteri
näytelmät
kunnalliskodit
Koppola
Koppolan kunnalliskodin talo rakennettiin vuosina 1927—1928 yhdessä yksikerroksisen Koppolan päiväkodin kanssa. Rakennus otettiin Jns:n kaupungin kunnalliskotikäyttöön vuonna 1929. Vuotta myöhemmin rakennukseen perustettiin erillinen kunnalliskodin mielisairasosasto. Rakennus toimi vuoteen 1954 saakka vanhainkotina. Sen jälkeen rakennus muutettiin Mielisairaiden hoitokodiksi. Vuonna 1967 valmistui uusi Koppolan B-mielisairaala. Vanhassa rakennuksessa aloitti toimintansa sairaalan henkilökunnan perustama Päiväkotiyhdistys 1.10.1969.
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (1)
Polvijärvi
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (2)
kunnallispolitiikka
Helsinki
Valokuva : Nurmeksen kauppalan kirjasto (1)
Nurmes
Nurmeksen kirjasto
rautatieasemat
päiväkodit
Gävlenlinna
Joensuun Papinkadulla sijaitseva Gävlenlinna on kaupungin vanhin päiväkoti. Rakennuksessa on toiminut 1970-luvulla myös sokeritautineuvola.
Kiihtelysvaara
Outokumpu
virastotalot
Siltakatu
Pielishovi
Teräskulma
Aluperin Pielishovina tunnettu Teräskulma on Joensuun ensimmäisiä suuria liike- ja asuinrakennuksia. Se valmistui vuonna 1939. Teräskulman taloon tuli myös Joensuun ensimmäinen hissi, muodoltaan rappukäytävän tavoin pyöreä. Hissin seinissä on pieniä ympyrän muotoisia ikkunoita, joista yksi on tehty matkustajia varten peiliksi.
Valokuvaamo Prisma
Kauppakatu
myymälät
hotellit
ravintolat
PKO
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
PKO:n uusi viisikerroksinen liiketalo valmistui sota-ajasta huolimatta vuonna 1942 Siltakatu 8:aan. Taloon sijoitettiin viisi osastomyymälää, konttori, keskusvarasto, I luokan ravintola ja 36 huonetta käsittävä hotelli. Hotelli avattiin kesäkuussa 1943, kun tilat vapautuivat sotilaskäytöstä. Torin laidalla näkyy myös Kotilaisen sekatavarakauppa.
Pielisjoen Linna
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus siirtyi vuonna 2003.
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus saatiin vuonna 2003.