Turun kaupunginkirjaston lainaajaluettelo 1917
Varsinais-Suomi
Turku
kirjastot
kirjastoluettelot
1910-luku
Kirjassa on listaus Turun kaupunginkirjaston lainaajista. Käsikirjoitus. Kirjattu ylös myös asiakkaiden osoite ja sosiaalinen status.
Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880
1880-luku
kirjastonhoito
Ruotsinkielinen Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880. Vapaasti suomennettuna: Filosofian maisteri Karl Wahlström, Piispankatu 11, on lainannut teoksen: "Om Poncetet's Betydning för Geometrien, Elling Holst. Painettu Kristianiassa 1878. Allekirjoittanut sitoutuu palauttamanaan teoksen kolmen kuukauden kuluessa kirjastoon. Turussa 7.6. 1880.
Turun kaupunginkirjasto
Turun kaupunginkirjaston lasten lainausosasto
kirjastorakennukset
Turun kaupunginkirjaston lainausosasto n. 1930-luvulla.
Turun kaupunginkirjaston alakerran lukusali kuvattuna n. 1910-luvulla. Vuosina 1903-1914 miesten ja naisten lukusalit sijaitsivat erikseen. Miesten lukusali sijaitsi ns. pyörösalissa eli rotundassa ja naisten lukusali sen vieressä. Ne oli erotettu aidalla.
Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston lastenosasto
1960-luku
Turun kaupunginkirjaston lastenosaston neuvonta vuonna 1963.
Turun kaupunginkirjaston toisen kerroksen lukusali ja käsikirjasto
1930-luku
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali kuvattuna 1930-luvulla.
Turun kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtuma Nousiaisissa
Nousiainen
2010-luku
kulttuuritapahtumat
käsityöläiset
savityöt
Nousiaisissa järjestettiin "On täälki kulttuurii" tapahtuma v. 2011 osana Turun kulttuuripääkaupunkivuoden juhlallisuuksia. Paikalliset kädentaitajat työstivät savesta Nousiaisten kunnasta kolmiulotteisen kartan, jossa näkyy tunnetut kohteet. Savityöhön lisättiin valot kohteita valaisemaan sekä laatta, jossa on tekijöiden nimet. Savityön valmistuttua se lahjoitettiin kirjastolle.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
vankilat
Kakolanmäki
Kakola
Åbo tidningin kirjapaino-osakeyhtiö
Turun Lääninkanslian kuulutuksia 1914-1915
kuulutukset
lääninhallinto
kuvernöörit
Allekirjoittanut Ilmari Wuorinen, joka toimi Turun ja Porin läänin kuvernöörinä 1911-1917. Tiedonannot on luettu ääneen Ruskon kirkossa ja Ruskon kirkkoherra on ne säilyttänyt.
Turun Lääninkanslia
Raisio
myymälät
kaupat
Turun Osuuskaupan Kaanaanmaan myymälä toimi Kaanaantien varrella vuodesta 1941 aina 1970-luvun lopulle.
1970-luku
Kaupanteko vanhojen raisiolaisten hyvin muistamassa keskustan osuuskaupassa päättyi vuonna 1973 ja jatkui Torikeskuksen uudessa Sokoksessa. Vanha rakennus toimi muuton jälkeen varastona, kunnes se purettiin vuonna 1977.
jatkosota
1940-luku
Vehmaalainen Yrjö Kartio istuu oikeanpuoleisessa pöydässä, sivusta kolmantena
Turun Sanomat 9.7.1911 - Naantalin erikoisnumero
Naantali
paikallishistoria
Turun Sanomat
autonomian aika
satamat
ensimmäinen maailmansota
Allekirjoittanut Turun sataman komendantti everstiluutnantti Armfelt.Tiedonannot on luettu ääneen Ruskon kirkossa ja Ruskon kirkkoherra on ne säilyttänyt.
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttori
1950-luku
pankit
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttorin toimitalo valmistui vuonna 1954. Pankki toimi tässä talossa vuoteen 1974 asti, jolloin se muutti uusiin toimitiloihin Torikeskukseen. Vanha toimitalo jouduttiin purkamaan vuonna 1976 risteyksen laajennuksen yhteydessä.
Jaana Metsärannan kokoelma
Kaupalliseen käyttöön lupa pyydettävä omistajalta.
Turun suomalainen jatko-opisto 1895-1920
kouluhistoriikit
tyttökoulut
Uusi Aura
Turun suomalainen klassillinen lyseo 1908-1914 : kertomus lukuvuodelta
koulut
vuosikirjat
Turun suomalainen klassillinen lyseo
Turun Suomalainen Lyseo
Kouluhistoriikit
30-vuotisen toiminnan muistoksi julkaisivat entiset oppilaat
Turun suomalainen lyseo 1882-1891 : kertomus lukuvuodesta
Turun suomalainen lyseo
Turun taideyhdistyksen kokoelmain luettelo
Turun taidemuseo
taidemuseot
Turun taideyhdistys
taidekokoelmat
urheilu
1800-luku
järjestöt
Yhdistyksen säännöt on sekä suomeksi että ruotsiksi.
kadut
tiet
sillat
Kuivasilta
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Myllymäki
Hämeenlinna
1920-luku
Hämeenlinnan keskustasta länteen päin johtavan tien nimeksi tuli vuonna 1924 Turuntie (entinen Läntinen Viertotie). Heti Kuivansillan jälkeen vasemmalla oli Suomenkasarmien varuskunta-alue, jonne 1910-luvulla oli rakennettu vanhojen puurakennusten täydennykseksi myös punatiilisiä kasarmeja. Sillan kaupunginpuoleisessa päässä on oikealla Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu ja sitä vastapäätä osoitteessa Turuntie 1 vuonna 1883 rakennettu puutalo, jossa 1920-luvulla toimivat mm. E. Stierin jälkeläisten valokuvaamo, Vallisen ruumisarkkuliike ja Johannes Vuoren leipomo.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
rakennukset
tiilirakennukset
suojeluskuntatalot
osakeyhtiöt
kunnantalot
Lammin suojeluskuntatalo
Turvan talo
Lammi
Lammin ensimmäinen vuonna 1925 valmistunut hirsinen suojeluskuntatalo paloi 1934. Seuraavan vuoden alussa hyväksyttiin rakennusmestari Väinö Louhion tekemät uuden tiilisen talon piirustukset, ja suojeluskunta sai uuden talon käyttöönsä jo syyskuussa 1935. Talon pihalla oli myös saunarakennus ja varasto. Uudesta talosta tehtiin osakeyhtiö: Lammin suojeluskuntatalo osakeyhtiö Turva. Yhtiön tarkoituksena oli rakentaa ja ylläpitää Lammin suojeluskunnan tarvitsemia huoneistoja sekä rakentaa ja vuokrata ravintolaa ja juhlahuoneistoja. Suurimmat omistajat olivat Lammin osuuskauppa, Lammin osuusmeijeri, Palosten saha ja Lammin suojeluskunta sekä Lotta Svärd -paikallisosasto. Taloa varten ostettiin vuonna 1934 myös palstat Turvala I ja Turvala II, johon tuli mm. urheilukenttä. Vuonna 1938 yhtiö vuokrasi talon suojeluskunnalle 50 vuodeksi. Sodan jälkeen talo oli vuokrattuna Lammin kunnalle, joka käytti Turvan taloa kunnantalona. Talo siirtyi kunnan omistukseen vuonna 1978 ja kuntaliitoksen myötä vuonna 2008 Hämeenlinnan kaupungille. Lammilaisten yhteisöjen ja yksityishenkilöiden perustama Lammin Turvan talo oy osti rakennuksen kaupungilta vuonna 2011 lammilaisten yhteiseksi kokoontumis- ja juhlatilaksi.
Louhio, Väinö
kansanvalistus
kirjailijat
Hattula
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
Kansalliskirjasto
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Ajan Joulussa vuonna 1973 julkaistu Vihtori Grönroosia koskeva muistelu.
Perheentupa, Antti
Nakkilan kunnankirjasto
Tuttu juttu 183 vuoden takaa : Mäntsälässä hehkutettiin taas keisarin ja Ullan romanssia
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
artikkelit (julkaisut)
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Peltonen, Tessa
Etelä-Suomen Sanomissa 5.4.1992 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista
Vikström, Satu
Mäntsälän kunnankirjasto
Tutustumista Peltosalmen uuteen kirjastoon 1
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
Peltosalmen sivukirjasto
valokuvat
1980-luku
Tutustumista Peltosalmen uuteen kirjastoon 2
itsetilitys
itsetuntemus
kärsimys
Kailas, Uuno
Kirjastot.fi
Keitele
Paananen, Wellamo
Vanha tuulimylly Kummunkylässä. Rakennettu myllyn jalustassa olevan vuosiluvun mukaan v.1850. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.10.1969.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
siirto
korjausrakentaminen
kunnostus
työväentalot
työväenyhdistykset
Tuuloksen työväenyhdistys Alku
Tuulos
Pohjoinen
Tuuloksen työväenyhdistys Alku perustettiin vuonna 1905. Kaksi vuotta myöhemmin perustettiin rakennusrahasto oman talon rakentamista varten. Tontti vuokrattiin Pohjoisten kartanolta vuonna 1908, ja Lammilta Ronnin kylästä Heikkilältä ostettiin talo, joka siirrettiin vuokratontille. Talo valmistui 1909, ja se toimi yhdistyksen kokouspaikkana. Talon toiseen kerrokseen tuli juhlasali, jossa järjestettiin varojen keräämiseksi iltamia, esitettiin näytelmiä ja pidettiin arpajaisia. Vuonna 1917 taloa laajennettiin rakentamalla näyttämö talon jatkoksi. Vuoden 1918 sisällissodan jälkeen työväentalo suljettiin ja työväenyhdistyksen irtain omaisuus takavarikoitiin. Talo saatiin kuitenkin jo seuraavana vuonna takaisin yhdistyksen käyttöön. Vuonna 1927 työväentaloa laajennettiin ja rakennettiin uusi näyttämö. Alueen siirryttyä kauppias Salosen omistukseen vuonna 1938 työväenyhdistys neuvotteli tontin ostamisesta, mutta neuvottelut kariutuivat ja tontti siirtyi Leo Häppölän omistukseen. Vuonna 1941 työväenyhdistys sai kuitenkin ostettua tontin. Sodan jälkeen vuonna 1944 alkoi vilkas toiminta iltamineen, kunnes maaltamuuton seurauksena talon käyttö alkoi vähetä ja talo itsekin rappeutua. 1980-luvun lopulla taloa jälleen korjattiin: tehtiin uusi vesikatto ja ulkopinta uusittiin. Sisätilojen korjaus alkoi 1987 valtion avustuksella ja talkootyönä. Nykyään työväentalon salia vuokrataan. Entinen talonmiehen asunto ja kahvilan tilat on kunnostettu vuokrattavaksi asunnoksi.
Savolainen, P.
kylät
Sairiala
Suolijärvi
Postikorttikuvassa on Tuuloksen Sairialan kylän rakennuksia Suolijärven länsipuolella, nykyisen Luopioistentien varrella. Suolijärven takana näkyy Toivaalan kylässä kolme Eerolan taloa ja aivan metsänreunassa Rapoo. Kuvan vasemmassa alanurkassa on Tuuloksen Ruuttahuone eli palokalustovarasto, joka siirrettiin myöhemmin Oksalankankaalle. Tien toisella puolella on Fihlmanin talo ja sen vieressä Järvinen (nykyinen Olenius). Seuraavana on 1880-luvulla rakennettu Mannerin talo, myöhemmin Ojalana tunnettu. Omistajien joukossa ovat olleet mm. K. J. Tuominen, ja Konsta Laurila, jonka suvun omistuksessa nykyään Sannala-niminen talo edelleen on. Äärimmäisenä oikealla on Lempilän talo, joka on rakennettu vuonna 1905. Seppä Aaro Hymaderin jälkeen talon omistivat Lyyli ja Eeva Ranta, joiden sukulainen on myös nykyinen omistaja Heikki Mäntylä.
kirkot
kirkkorakennukset
Tuuloksen kirkko
Turvala
huvilat
Munsterhjelm, suku
järvet
Syrjäntaka
1900-luku (vuosikymmen)
Tuuloksen monikuvakortti 1900-luvun alusta kuvaa pitäjän nähtävyyksiä. Kortin lähettäjä "Liisa" kertoo kuva-aiheista seuraavasti: "Tällä kortilla näet palasen Tuulosta, nim. kirkon ja sen vieressä huvila 'Turvala'. Sen alla järven ja lopuksi osan Syrjäntaustan kylää. Koulusta otettiin kuva myös, mutta se ei tullut tähän korttiin ja se oli vähän vahinko." Syrjäntaka on kylä Tuuloksessa ja Tuuloksen entinen kuntakeskus. Kylä paloi lähes kokonaan sisällissodan loppuvaiheissa käydyssä Syrjäntaan taistelussa. Järvikuva lienee Suolijärveltä. Tuuloksen kirkon rakennuttamisen aloitti todennäköisesti Sairialan kartanon herra Knut Posse 1480-luvulla. Pyhälle Birgitalle omistetun harmaakivikirkon arvellaan valmistuneen viimeistään vuonna 1520. Kellotapulin rakensi Martti Jaakonpoika vuonna 1780. Vain 200-paikkainen Tuuloksen kirkko on Suomen pienimpiä keskiaikaisia harmaakivikirkkoja. Turvala on Sairialan kylässä sijaitseva huvila, jonka edustava päärakennus on peräisin 1870-luvulta. Turvalan rakennutti taiteilija Hjalmar Munsterhjelmin veli Rikard Munsterhjelm. Munsterhjelmien suku omisti Tuuloksen Juttilassa sijaitsevan Toivoniemen kartanon 1800-luvun alusta vuoteen 1909. Munsterhjelmien jälkeen Turvalassa vietti kesiään Helena Boucht, ja vuodesta 1922 huvila on ollut Albert Eerolan suvun hallussa.
vesistöt
joet
niityt
Sairialanjoki
Suolijärven pohjoispäästä lähtevä Sairialanjoki kulkee läpi Sairialan, Tuuloksen vanhan, keskiaikaisen kyläkeskuksen. Tuuloslampien, Kylänjoen, Leheen ja Kopsjoen kautta vesireitti jatkuu Pyhäjärveen. Sairialan kylä on Tuuloksen vanhinta asutusseutua, samoin kuin naapurikylät Toivaala ja Juttila. Kylän ohi kulki vanha maantie, joka yhtyi Syrjäntakana Yliseen Viipurintiehen. Sairialan kylässä on Tuuloksen keskiaikainen harmaakivikirkko, joka on omistettu Pyhälle Birgitalle.
Toivaala
Eerola
Rapoo
Toivaalan kylä sijaitsee Tuuloksessa Suolijärven itäpuolella. Ensimaininta Toivaalasta vanhoissa asiakirjoissa on vuodelta 1433. Toivaalan keskiaikainen kylätontti sijaitsee Eerolan tilan mailla. Postikorttikuvassa 1900-luvun alun Toivaalan kylä on kuvattuna Suolijärven toiselta rannalta, Sairialan kylän puolelta. Toivaalan kylätien varrella on näihinkin päiviin säilynyt tiivis ryhmäkylä, jonka muodostaa 1700-luvulla kolmeksi eri tilaksi jaettu Eerolan tila. Toivaalan kylästä Eerolan talosta olivat kotoisin kunnallisneuvos ja kansanedustaja Albert Eerola (1874–1950) ja hänen veljensä agronomi ja kirjailija Eero Eerola (1884–1939). Naapuritilat ovat Iso-Eerola (Alhainen) ja Setälä-Eerola. Oikeassa ylänurkassa näkyy Rapoon tilan päärakennus. Rapoon isäntäparina 1900-luvun alussa olivat Kustaa ja Maria Rapoo. Kustaa Rapoo sai surmansa tupaan ammutusta luodista sisällissodan aikana, minkä jälkeen tilaa ryhtyi hoitamaan Hilja-tytär miehensä Mikko Kaloisen kanssa. Rapooseen valmistui vuonna 1921 uusi hillittyä jugendtyyliä edustava päärakennus.
huonekalut
Honkajoki
Tuvan pöytä ja penkit (1_214 Honkajoki). Puusta tehtyjä, melko pitkiä. Takaseinällä telineessä puhelin. Oikealla tiskipöytä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
huoneet
tulisijat
Tuvan ruuanlaittonurkkaus (1_188 Honkajoki). Puulämmitteiset hella, uuni ja leivinuuni. Muuri pinnoitettu kaakelilevyillä. Oikealla korkea puusta valmistettu kaappi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
TV:n kuvausryhmä lopettelemassa hommiaan Keiteleellä. ” Keiteleen kummisedät ” kuvaruutuun. TV 2:n toimesta tehdään ohjelma Keiteleen kehittämisryhmän toiminnasta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.4.1973.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvakirja "katoavasta" veistotaiteesta. Kirjan sivut luovat kolmiulotteisen illuusion mm. sivuille liimattujen kumilenkkien ja esiin ponnahtavien osien kautta.
Randlöv, Carina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teos muistuttaa vanhaa kirjaa, joka on hapertunut ja kellastunut. Pinnassa kaksi prässättyä tulppaaninlehteä. Sidottu langalla, tukiharso. Paperia käsitelty eri menetelmin, mm. värjätty teellä. Uniikkikappale.
Dickhoff, Synnöve
säiliöt
lapset
Pukkila -- Kantele
Puinen, auton lavan tasalla oleva tynnyrilava oli kauppias Mauno Perttilän kehittelemä konsti raskaiden tynnyreiden käsittelyn helpottamiseksi. Tynnyrilava sopi myös lasten leikkipaikaksi. Myöhemmin Mauno teki puulavojen tilalle yhä käytössä olevat, kivestä ja betonista valmistetut korokkeet. Kesällä 1939 otetussa kuvassa ovat Reino Soirola (vas.), Ella Perttilä ja Eino Perttilä.
Pukkilan kunnankirjasto
työkoneet
maatalouskoneet
traktorit
ihmiset
Valmetin työnäytös Pukkilassa 26.5.1960. Ylimmässä kuvassa näkyy taustalla vasemmalla Kuosan talo. Kuvan keskellä, traktorin takana ja kyltin vasemmalla puolella on kenties Paavo Seppälä. Kahdessa alimmassa kuvassa on työnäytöksen koneita.
alkoholiongelmat
avioliitto
naisen asema
Canth, Minna
Työmiehen vaimo
näytelmät
käsikirjoitukset
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Johanna ja Homsantuu. Neljäs Näytös." Lisäksi sivulla lukee: "Työmiehen vaimo".
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Johanna ja Homsantuu ovat sen tehneet, eikä sitä heille wiaksi lueta, Kolmas Näytös." Lisäksi sivulla lukee: "Työmiehen vaimo".
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Työmiehen vaimo".
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Lorenz von Stein Die Frau auf dem socialen Gebiete. Die Frau auf dem oekonomischen Gebiete." Lisäksi kirjoitettu "Työmiehen vaimo" ja pikakirjoitusta. Sivut 7 ja 8 ovat tekstissä kahdesti.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä musteella kirjoitettuja numerosarjoja. Tekstissä on paljon yliviivauksia. Osa vihkon sivuista on irti.