Työmiehen vaimo
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä pikakirjoitusta ja merkintä "3:tta näytöstä" Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdellä lukee "Työmiehen vaimo" ja merkintä "N:o 9". Tekstissä paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Työmiehen vaimo. 4. näytös. Näytelmän käsikirjoituksen katkelma.
20 sivua. (sivut 1-20.) Katkelma alkaa keskeltä näytöstä ("Johanna… Rouva Wörsky: Tässä minä vihdoinkin olen…") Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
Työmiehen vaimo. Näytelmä viidessä näytöksessä. Käsikirjoitus.
Sidos, näytelmätekstiä 160 sivua, henkilöt 2 sivua. Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. Näytelmän esityksen roolihenkilöt lisätty lyijykynällä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
Työmiehen vaimo. Näytelmän käsikirjoituksen katkelma, 5 näytöksen loppu.
3 sivua. (sivut 189-191). Katkelma on lähes sama versio kuin 1885 julkaistu (Kootut teokset osa 3, WSOY, 1920). Katkelman neljännellä sivulla A.S.:n kommentti käsikirjoituksen käsialan epäselvyydestä. (A.S. oli latoja tai puhtaaksikirjoittaja). Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
Kielland, Alexander Lange
Kirjastot.fi
Pakkala, Teuvo
Keitele
valokuvat
miehet
Paananen, Wellamo
Työmiehiä. Vasemmalta kolmas Taavetti Laukkanen ja toinen oikealta Tuure Paananen. Vuosiluku tuntematon.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Työmies talollisen lapsen kummina: Huittinen 1893-1913
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Työnjohtajan perhe 1930-luvulla Harjulla
1930-luku
Työnjohtajan perhe 1930-luvulla Harjulla. Vasemmalta Unto, Jaakko, Arvi, Augusta ja Vilho Koskinen. Kotiapulainen Tyyne Mikkonen sylissään perheen kuopus Esko. Kuva Arvi Koskinen.
Koskinen, Helinä
Keuruun kaupunginkirjasto
huonekalut
Honkajoki
Työpöytä (1_120 Honkajoki). Puusta valmistettu koristeellinen työpöytä ja kaksi selkänojallista tuolia. Väriltään tummia. Seinällä kehystettyjä valokuvia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
valokuva
työturvallisuus
1970-luku
Kuopion aluetyöterveyslaitoksesta työhygienikko Jyrki Lievestuore (vas.) kädessään häkämittari ja keiteleläinen mittaushygienikko Esko Rytkönen kädessään melumittari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.9.1977.
Pyhäjoki (kunta)
kerhotoiminta
toimitilat
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
työväentalot
rakennukset
Kuvat esittävät vuonna 1906 perustetun Pukkilan Työväenyhdistyksen taloa. Ensimmäinen on otettu työväentalon vihkiäisjuhlassa vuonna 1911. Etualalla on Pukkilan torviseitsikko ja oikealla Pukkilan Nuorisoseuran sekakuoro. Sekä torvisoittokuntaa että kuoroa johti kanttori J.V. Marttinen, joka seisoo kuoron edessä. Kolmannessa kuvassa hääväki on kerääntynyt ryhmäkuvaan työväentalon pihalle. Myös taulua pitelevät miehet on kuvattu työväentalon rappusilla. Kuvan iltamailmoitus julkaistiin sanomalehti Uusimaassa vuonna 1912. Nykyisen kunnantalon naapurissa ollut työväentalo poistui kyläkuvasta 1950-luvun alussa, jolloin se myytiin huutokaupalla ja purettiin.
Pukkilan kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
Seuratalon tapaan myös vuonna 1919 käyttöön otettu Raision työväentalo oli aikakautensa monitoimitalo. 1960-luvulla työväentalon käyttö alkoi vähetä talon kunnon heiketessä. Viimeiset kaksi vuosikymmentä muussa käytössä ollut vanha työväentalo purettiin vuonna 1986 ja sen tilalle rakennettiin Huhkon liikekeskus.
Raision kirjasto
Työväentalo kuntoon : Pyhäjoen Pauhu saa omat tilat
Pyhäjoki
talkoot
Raahen Seutu
Vihavainen, Erkki
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 29.5.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Tyrmyn talo Paaslahdella noin 1960-luvulla
Iisalmi -- Paaslahti
maatilat
1960-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Jaatinen (suku)
Tyrvään Liuhalat ja Kaukolan Knaapit ja Vänniät
Liuhala (suku)
Knaapi (suku)
Vänniä (suku)
suojeluskunnat
Tyrväntö
1918
Tyrvännön kuntakokous katsoi 18. syyskuuta 1917 "yksimielisesti suotavaksi ja toivottavaksikin suojeluskunnan perustamisen kunnan alueelle". Lokakuussa Lepaan puutarhaopistolaisten keskuudessa alettiin pitää harjoituksia pomologi Olavi Collanin ja puutarhuri Jussi Ritarin johdolla, ja joulukuussa tyrväntöläiset tekivät päätöksen suojeluskunnan perustamisesta. Sisällissotaan osallistui 24 Tyrvännön suojeluskuntalaista. He muodostivat myös kantajoukon, kun järjestetty suojeluskuntatoiminta alkoi sodan jälkeen. Alkuaikoina jäseniä oli 40–50, myöhemmin 70–80. Tyrvännön suojeluskunta kuului alkuvaiheessa ratsujoukkueena Hauhon ja Luopioisten alueeseen, myöhemmin polkupyöräjoukkueena Hattulan ja Kalvolan alueeseen. Tyrvännön suojeluskunnan ensimmäinen paikallispäällikkö oli Jussi Ritari. Häntä seurasivat August Koski, Otto Reijonen ja Aatto Mattila. Toiminnan päätavoite oli maanpuolustustahdon ja isänmaallisen hengen lujittaminen, mutta myös sotilastaitojen ja urheilukunnon kehittäminen. Kuvassa Tyrvännön suojeluskuntalaiset ovat kokoontuneet seurantalon edustalle syksyllä 1918 paikallispäällikkö Jussi Ritarin johdolla.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
vuotuisjuhlat
juhannus
kokot
huvilat
Hattula
1920-luku
Tyrvännön juhannusperinteisiin kuului tulien polttaminen mäensyrjissä ja veden päällä. Tulien äärellä pyörittiin piiriä ja laulettiin, valvottiin aamupuoleen ja katseltiin auringonnousua. Tytöt tekivät juhannusyönä taikoja naimaonnen varmistamiseksi. Sulhanen ilmaantui unessa, kun nukkui juhannusyönä yhdeksän erilaista kukkaa tyynyn alla. Myös solmittiin rukiin oraisiin erivärisiä rihmoja, lakaistiin yöllä yksinään kolmen tien risteystä tai käytiin sialta tiedustelemassa mahdollisista kihloista. Juhannustulilta palatessa nuoret toivat mukanaan lehviä ja kukkia, joilla koristeltiin pihamaat ja rakennukset. Kuvan juhannuksenviettäjien joukossa näkyy myös ylioppilaita, luultavasti Tyrvännön huviloilla kesäänsä viettäviä kaupunkilaisnuoria tai talojen ja kartanoiden kesävieraita. Kesävieraat olivat useimmiten sivistyneistöä, virkamiehiä tai muita kulttuurihenkilöitä. Tyrvännön varsinainen huvilakulttuuri sai alkunsa 1900-luvun alkuvuosina, ja tunnettuja kesätyrväntöläisiä olivat mm. Suolahdet Petäyksessä ja Kariniemessä.
maisema
seurantalot
niemet
saaret
Elolankärki
Lammassaari
Petäys
Suotaala
Tyrvännön seurakunnan kirkko rakennettiin 1700-luvun lopulla Suotaalan kylään. Kuva on otettu Kirkkomäen rinteeltä kohti Elolankärkeä, jossa näkyvä rakennus valmistui vuonna 1907 raittiustaloksi. 1920-luvulla talossa toimi pitkään puhelinkeskus ja myös Tyrvännön kunta piti siellä toimistoaan ja kokouksiaan ennen oman kunnantalon valmistumista. Sittemmin seurantalo siirtyi Tyrvännön maamiesseuran omistukseen. Se on edelleen paikallaan Tyrvännöntien varrella. Toinen Elolankärjessä näkyvä rakennus on vuosisadan vaihteessa valmistunut kirjapainonomistaja Puromiehen huvila Leppäranta. Piispa Jaakko Gummerus taas vietti vuosina 1916–1936 kesiään Saarennon huvilassa taustalla näkyvässä Lammassaaressa. Viereisessä niemessä sijaitsivat Suolahden suvun huvilat Petäys ja Kariniemi.
kirkonkylät
kylät
pellot
kirkkorakennukset
Tyrvännön kappeliseurakunnan kirkko sijaitsi vanhastaan Lepaalla, keskellä kartanon aluetta. Kun tämä kirkko oli päässyt huonoon kuntoon, Tyrväntöön ryhdyttiin 1770-luvulla puuhamaan uutta kirkkoa keskemmälle pitäjää, aluksi Vanajaveden rannan tuntumaan Suotaalan Puisniemeen. Kirkon paikka kuitenkin vaihtui, ja kirkonrakentaja Matti Åkerblomin rakentama puinen ristikirkko valmistui Suotaalan Kirkkomäelle, jonka alkuperäinen nimi oli Huoritunmäki. Ensimmäinen jumalanpalvelus pidettiin vielä keskeneräisessä kirkossa syksyllä 1799. Virallisesti kirkko ja kirkkomaa vihittiin käyttöön 6.2.1803. Seurakunnan vähävaraisuuden vuoksi tyrväntöläiset olivat saaneet kuninkaalta poikkeusluvan rakentaa puisen kirkkorakennuksen kivikirkon sijasta. Huoritunmäellä oli ennestään tilattomien mäkitupalaisten ja käsityöläisten mökkejä, ja alueen asutus laajeni etenkin 1800-luvulla. Kirkon ympäristöä alettiin sittemmin nimittää Kirkkoahoksi. Vanha kuva Tyrvännön kirkon ympäristöstä on otettu pohjoisen suunnasta. Kirkon pohjoisenpuoleisella rinteellä sijaitsivat mm. Rosenborgin, Runolinnan, Nenyen ja Louhimon talot sekä opettaja Niemisen huvila. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Suotaalan kylämäen taloja, muun muassa Mattilan ja Anttilan rakennusryhmät.
KFP KOY
tiet
Tyrvännöntie
Tyrvännön Suotaalan kylä lienee ollut olemassa jo rautakaudella. Asiakirjoissa Suotaala mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1483. Muista tyrväntöläiskylistä poiketen Suotaala ei ole syntynyt kartanon ympärille, vaan on ollut nimenomaan talonpoikaiskylä. Kylässä oli hyvin hoidettuja ja vauraita tiloja, jotka pysyivät paikoillaan vuosisatoja. Suotaala oli 1800-luvun lopulle asti tiivis ryhmäkylä, mutta isojaon seuraksena suurin osa taloista siirrettiin kauemmas kylänraitin varrelta. Kyläkeskukseen jäivät vain Mattilan ja Anttilan talot. Keskellä Tyrväntöä sijaitsevasta Suotaalasta tuli kirkonkylä, kun sinne rakennettiin 1700-luvun loppuvuosina Tyrvännön kappeliseurakunnan kirkko. Vanha kirkko oli sijainnut Lepaalla. Suotaala oli myös Tyrvännön kuntakeskus, vaikka varsinainen kunnantalo sinne valmistuikin vasta vuonna 1942. Oma kunnallishallinto lakkasi, kun kunta liiitettiin Hattulaan vuoden 1971 alussa. Kuva Suotaalan kylänraitista on otettu 1920-luvulla Elolankärjestä kirkolle päin. Kuvan ottajan taakse jäävät seurantalo, meijeri ja Leppärannan huvila. Vasemmalla on Elolanlahti, ja edessä peltoaukean takana näkyy Suotaalan kylän asumuksia.
Tytär Saimi Pukara ruokkii kukkoa Pukaran talon pihassa
Pukara, Saimi
henkilökuvat
1940-luku
Tytär Saimi Pukara ruokkii kukkoa Pukaran talon pihassa (2_8 Honkajoki, Pukarankylä). Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 124 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 145.
Hälli, Juho
tytöt
aikakauslehdet
lukeminen
Kuvasta tunnistettu Terho Greijula (Kareoja) (oik.) ja Aila Laaksonen.
kasvatus
naisen asema
Keski-Suomi-lehdessä 2.5.1874 julkaistu nimetön kirjoitus otsikolla "Tyttäriemme kasvatus", joka on Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto). Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/423402
Tyttö ja ajokoira Lankosken sillalla Kirkonkylässä
naiset
Tyttö ja ajokoira Lankosken sillalla Kirkonkylässä (3_9 Honkajoki, Kirkonkylä). Taustalla vasemmalla Toverin talo ja ulkorakennuksia, oikealla vanha apteekin talo. Hieno valokuva. Kuva otettu mahdollisesti 1920-luvulla.
1950-luku
Tyttö sängyllä (1_183 Honkajoki). Nuori nainen istumassa sängyllä kirjaa lukemassa. Sänky rautarakenteinen. Vasemmalla muurin sivuprofiili. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tyttölyseolaiset ja voimistelun opettaja Hanna Rytkönen (oikealla) Iisalmen torilla, taustalla kauppahalli
Iisalmi
lyseot
opettajat
torit
Kärkkäinen, Tyyne
1990-luku
Opettaja Yrjö Kärkkäisen puoliso Tyyne Kärkkäinen valokuvassa vuodelta 1997.
luotsiasemat
lotsstationer
lotsplatser
ranta-alueet
strandområden
veneet
båtar
Mustasaari
Korsholm
Uddskär
postikortit
postkort
fotografier
1900-luku
1900-talet
9055 Import Harry Schauman's Bokhandel, Wasa Ser. C. No. 14 Brefkort. (Carte Postale.) För skriftliga meddelanden För adressen Uddskärs lotsplats, Korsholm Uddskärin luotsiasema, Mustasaari
Harry Schauman's Bokhandel
Udstillingen H2O organiseret af SÚM med finansiel stötte fra Nordisk Kulturfond
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Esipuhe tanskaksi ja englanniksi.
Rikhardinkadun kirjasto
Hildur Hákonardóttir
Guðbergur Bergsson
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
kartanot
rannat
uinti
Karlbergin kartano
Karlberg
Aulanko
Hämeenlinna
Suunnilleen Karlbergin kartanon päärakennuksen kohdalla Vanajaveden rannassa sijaitsi pieni uimahuone, jonne päästiin kaitein koristeltua siltaa pitkin. Uimahuone oli rakennettu jo 1800-luvun lopulla eversti Standertskjöldin aikana silloisen barokkikartanon edustapuiston rantaan. Antiikin aiheita kuvaavat patsaat vartioivat rantatien varrella kulkijoita myös uimahuoneen kohdalla.
uimakoulut
lapset
Uimakoululaisia. Eturivissä vasemmalta: Anja Turkka, Eeva Saastamoinen, Anne Rytkönen, Arja Närhi, nimi ei tiedossa, Sirpa Halonen, Pirkko Leskinen (Keränen), Raija Soini(?) ja Eila Nuutinen. Keskirivi vasemmalta: 1. Seija Halonen (Krapu) 5. Ritva Ikäläinen 7. Anna-Maija Nuutinen 8. Kaija Raatikainen 9. Eeva-Liisa Rytkönen. Takarivi keskellä pitkä tyttö Kirsti Liesinen ja hänestä takana vasemmalla Heikki Jeronen. Vuosiluku tuntematon.
Uimala ja laivalaituri vuonna 1935. Taustalla Luuniemi.
kaupunkihistoria
Luuniemi
ihmiset
uimarit
uimapuvut
Kuvassa ovat vasemmalta Katri Lehtinen (Bergström), Pentti ja Keijo Lehtinen (lapset), kenties Kalle Lehtinen ja tunnistamatta.
maaseutu
hautajaiset
perhejuhlat
isovanhemmat
valmistelu
Kettunen, Maija Liisa
Maija Liisa Kettunen kertoo isoisänsä hautajaisista ja siihen liittyvistä valmisteluista kotitilallaan Tyrmyssä Paaslahden kylällä Iisalmessa 1950-luvulla.
Kettunen, Anna-Mari
Ukonjärven kievarinpitoa, kyytimiehenä Ranta Anttiin
Ukonjärvi
Inari
Kangas, Oskari
kievarit
Haastateltavan perhe piti kievaria Ukonjärvellä yhteensä kuusi vuotta. Kievariin kuului asuinrakennus, jossa oli pirtti ja vieraskamari kahdelle hengelle, navetta, talli ja sauna rannassa. Oli myös kolme lehmää ja hevonen kyytejä varten. Valtio ylläpiti kievareita, nimismies myönsi kievarinpitoluvan.
Maunu, Onni
Mansikka-Aho, Vilho
Ukonselän Koivusaaren Kalapirtti : kyläläisten virkistyspaikasta turistikohteeksi
Haapanen, Olli
kirjastot
kirjastorakennukset
Otavankatu
Iisalmen kaupungikirjasto
Ulkokuva Otavankadun vanhasta kirjastosta
Ulla ihastutti jälleen : Historian siipien havinaa Keisarin Kalaaseissa
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Hietanen, Annele
Mäntsälä-lehdessä 4.4.1989 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Mäntsälän kunnankirjasto
Ulrika Johnson