Joensuu
kirjastot
historia
Joensuun kaupunginkirjasto
Joensuun kaupungintalo
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m² uutta tilaa lainausosastolle.
rakennukset
Granskog, Vilhelm
Joensuun lainakirjasto toimi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Raittusseuran salissa, eli raittiusmies Vilhelm Granskogin talossa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
sairaalat
Niinivaara
Pohjois-Karjalan keskussairaala valmistui vuonna 1953 Niinivaaran kaupunginosan laelle. 12-kerroksinen, 45 metriä korkea rakennus näkyy kilometrien päähän aina Kolille saakka.
postikortit
Postikortin kuvan on otettu Joensuun luterilaisen kirkon tornista. Vasemmalla kulkee puiden reunustama Kirkkokatu. Sen toisessa päässä sijaitsee Joensuun ortodoksinen kirkko.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Aaltonen, Albin (kuvaaja)
maisema
Koli
luonto
nähtävyydet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76 KOL
WSOY
Lassila, Maiju
Rantamala, Irmari
Harhama
teokset
kansitaide
Maiju Lassila käytti nimeä Irmari Rantamala kirjoittaessaan vuonna 1909 suurteoksen Harhama 1-2, joissa kummassakin on kolme osaa. Ensimmäisen osan kansikuvat ovat vaikuttavat. Kansikuvan tekijän tietoja ei ole löytynyt, kannessa on nimikirjaimet STR ja IGY(?).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 RAN
Laatokan Karjala
Sortavala
laulujuhlat
Sortavalan laulujuhlat
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 23. toimivuodelta 1935
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
toimintakertomukset
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Joensuu 90 vuotta : juhlaillallisen menu
juhlavuodet
ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
kauppalat
ohjesäännöt
1900-luku
Keisarillisen Suomen Senaatin 11.3.1901 vahvistama ohjesääntö Nurmeksen kauppalalle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 OHJ
konsertit
musiikki
käsiohjelmat
Käsiohjelma Göta Blombergin konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
kirjeet
henkilöt
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien kaupungissa apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Bergholm, John
3.9.1879 (Ilmoituksessa oleva); 5.9.1879 (Oikea konserttiaika)
Käsiohjelma : Yleinen raittiuskokous Joensuussa 1898
järjestöt
raittius
kokoukset
tapahtumat
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kaupungin Käsityö- ja Tehdas-yhdistyksen säännöt
säännöt
käsityö
käsityöläiset
Joensuun kaupungin käsityö- ja tehdasyhdistyksen säännöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.1: YHDISTYKSET, SÄÄTIÖT, SEURAT, KERHOT
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1930
Savo
Pohjois-Karjala
työlaitokset
1930-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1930
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.5805 SAV
Joensuun Raittiusseura Wesa
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta: viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin
tanssiaiset
kutsukortit
Pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Poimintoja tekeillä olevan Pohjois-Karjalan opiston ja sen yhteydessä toimivan Isäntä- ja Emäntäkoulun kertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902.
kansanopistot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Vuonna 1902 painettu kertomus sisältää poimintoja vuosikertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POI
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 21. toimivuodelta 1933
Kutsu : Merikapteeni Otto Laxell ja Maria Cederberg
Hasanniemi
häät
Kutsu merikapteeni Otto Laxellin ja Maria Cederbergin vihkiäisiin. Veljekset merikapteeni Otto Matias Laxell ja kauppias Karl Anton Laxell perustivat vuonna 1883 Joensuun Mallasjuomatehdas Oy:n Hasanniemeen. Oluttehdas toimi eri omistajien alaisuudessa aina vuoteen 1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 26. toimivuodelta 1938
Joensuun uuden kaupungintalon vihkijuhlat
kaupungintalot
juhlat
Joensuun kaupungin ensimmäisinä vuosikymmeninä kaupungin hallintoelimet toimivat entisessä kauppias A. J. Mustosen talossa. Tilat olivat kuitenkin liian pienet, eikä muita sopivia paikkoja kokouksia, iltamia, teatteria tai konsertteja varten ollut. Kaupungintalon rakentamista oli suunniteltu jo 1890-luvulla, mutta tärkeämmäksi rakennushankkeeksi koettiin mm. tyttökoulu. Eliel Saarisen suunnitelma voitti kilpailun, joka järjestettiin kaupungintalon piirustuksista. Rakennuksessa edelleen sijaitseva ravintola herätti aikanaan kiivasta vastustusta, sillä se koettiin epäsopivaksi, ehkäpä kaupungissa voimakkaasti vaikuttaneen raittiusaatteen hengen takia. Kaupungintalo valmistui vuonna 1914. Vihkiäisjuhlan ohjelmasta löytyy esiintyjälistalta seuraavia nimiä: Joensuun Musiikkiyhdistyksen orkesteri ja kuoro johtajanaan Arvi Karvonen, Katajan mieskuoro ja soolotanssin esittäjä Hilma Liiman. Juhlailtamat pidettiin uudessa teatterissa 14.11.1914.
hautajaiset
Parviainen, Simon
Ilmoitus kauppias Simon Parviaisen kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Kuolinilmoitus : Emma Charlotta Nylander
Oulu
Ilmoitus Emma Charlotta Nylanderin (os. Ståhlberg) kuolemasta.
Lieksan Nuoripuhallinorkesteri 10 vuotta
Lieksa
orkesterit
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1941-9.4.1942 : (36:s toimivuosi)
Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Esitys Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle
eläkkeet
Esityksen Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle ovat laatineet Kauppa- ja Teollisuus-yhdyskunnan puolesta R. Ryynänen, Fab. Lattunen, Joh. Sorsén ja Gustaf Cederberg.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Olsoni,Evelina
Ilmoitus Evelina Olsonin (os. Schlüter) kuolemasta. Evelina oli apteekkari A. F. Olsonin vaimo.
Kutsu Relax-hieromalaitteen esittelytilaisuuteen
näyttelyt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1914-1915
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1914-1915. 1. maailmansodan syttymisen takia koulun aloittaminen lykkäytyi, ja lukukausi pääsi alkamaan vasta 21.9.1914.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistys (2)
kuorot
Joensuun mieskuoro
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen kuoro
Joensuun Musiikkiyhdistyksen kirkkokonsertissa esiintyi J.M.Y:n sekakuoro johtajanaan E. Karvonen, Joensuun mieskuoro, J.S.K:n soittokunta ja urkuri J. S. Ristiharju. Viulua soitti metsänhoitaja V. Hämäläinen.
Ohjesäännöt Väkijuomain vähittäismyynti osakeyhtiölle Joensuussa
alkoholijuomat
myynti
myymälät
vähittäiskauppa
osakeyhtiöt
1890-luku
Joensuulaiset kauppiaat M. G. Piipponen, J. Väyrynen, Matti Partanen ja I. Piiroinen olivat anoneet lupaa perustaa osakeyhtiö "Väkijuomain vähittäismyynti osakeyhtiö Joensuussa" ja harjoittaa myyntiä vain yhdessä puodissa Joensuun kaupungissa juoppouden ehkäisemiseksi. Keisarillinen senaatti myönsi luvan ja hyväksyi ohjesäännön 28.4.1893.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.36 OHJ
Hautajaiskutsu : Catharina Wilhelmina Parviainen
Parviainen, Catharina
Kutsu Catharina Wilhelmina Parviaisen hautajaisiin 30.1.1901.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Pielisjärvi
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (2)
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Parviainen, Blonda
Kutsu Blonda Parviaisen hautajaisiin.
Joensuun kaupunginkirjasto - Pohjois-Karjalan maakuntakirjasto : käyttösäännöt
Kirjastolautakunnan 27.10.1977 hyväksymät Joensuun kaupunginkirjaston käyttösäännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet: 02 Kirjasto
Kuolinilmoitus : kauppaneuvos Petter Parviainen
kauppiaat
Parviainen, Petter
Ilmoitus kauppaneuvos Petter Parviaisen kuolemasta. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuu 100 vuotta : kaupungivaltuuston esityslista
kaupunginvaltuustot
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlapäivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Esityslistalla on seuraavat asiat: kaupungin viran- ja toimenhaltijoiden ja työntekijöiden leski- ja orpoeläkesääntö, kaatuneiden hautamuistomerkki sekä ansiomerkit.
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1915
kauppakoulut
Konserttiohjelma: Nya Svenska Damkvartett
Nya Svenska Damkvartetin konsertin käsiohjelma. Kvartetissa lauloivat Amanda Carlsson, Ingeborg Löfgren, Inga Ekström ja Bertha Erixon. Naisnelikko kävi esiintymässä useissa Euroopan maissa ja jopa Amerikassa saakka.
Joensuu Boktryckeri
P. Kotilainen Oy:n juhlapäivällinen 1946
päivälliset
P. Kotilainen Oy.
Pekka Kotilainen perusti vuonna 1886 yhtiön, johon tavaratalon lisäksi kuului muun muassa tukkukauppa ja limonaditehdas. Kotilaisen sekatavarakauppa sijaitsi kaupungin keskustassa torin laidalla.
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1932
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1932
Itä-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1907
Impilahti
asutushistoria
kotiteollisuus
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston ensimmäisen vuosikertomuksen 1906-1907, jonka on laatinut U. Karttunen sekä artikkelit: Martti Kivilinna: Tietoja itäisen Karjalan asutuksesta 1500-luvulla Iivo Härkönen: Karjalan kysymys Lauri Mäkinen: Olisiko kotiteollisuudesta Itä-Karjalaan Lauri Kristian Relander: Sananen Suomen kylvösiemenyhdistyksestä ja sen tehtävistä Vuosikirjassa on myös kaksi Iivo Härkösen runoa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
rakentaminen
tontit
Joensuun kaupungin rakennussäännön vuodelta 1917 on Keisarillinen Suomen Senaatti vahvistanut 15.9.1916. Se sisältää määräyksiä koskien rakennuksia, rakentamista, tonttia ja puhtaanapitoa Joensuussa. Rakennussäännöt sisältävät seitsemän lukua ja 118 eri pykälää.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Kutsu : Heikki Hirvonen ja Niina Hirvonen
Rääkkylä
Kutsu kauppias Heikki Hirvosen ja Niina Hirvosen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto–Pohjois-Karjalan museo
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1939-9.4.1940 : (34:s toimivuosi)
Kutsu kauppakoulun toverikunnan juhlaan 1932