Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1929
Joensuu
koulut
kauppakoulut
kutsukortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1915-1916
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
toimintakertomukset
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1915-1916.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Rauman ja Itä-Suomen seminaarien juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
tapahtumat
konsertit
Rauma
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarien Towerikunnan Juhlailta Sankariwainajien muistotaulun hywäksi Raumanlinnan juhlasalissa.
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Utra
kirjastot
sahat
Joensuun kaupunginkirjasto
Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Alueella oli kirkko ja oma lääkäri, tehtaankoulu aloitti toimintansa jo vuonna 1861 ja sen yhteydessä toimi myös kirjasto. Kun sahan toiminta loppui, kirjasto jatkoi toimintaansa vielä jonkin aikaa. Utraan perustettiin 1949 piirikirjasto, joka jatkoi Joensuun kaupunginkirjaston sivukirjastona vuodesta 1954 lähtien.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Laatokan Karjala
Sortavala
puhelinluettelot
mainokset
Sortavalan puhelinluettelo vuodelta 1942 sisältää myös muiden Laatokan Karjalan lähipaikkakuntien puhelinnumerot.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 SOR
Pohjois-Karjala
Lieksa
Rantalan koulu
joulu
järjestöt
Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Granskog, Vilhelm
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen yhtenä kantavana voimana oli satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Sortavalan Evankelisen Seuran kahdeskymmenesseitsemäs vuosikertomus : annettu seuran vuosikokoukseen 4 p:nä kesäk. 1917
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
Sortavalan evankelinen seura
Sortavalan Evankelisen Seuran 27. vuosikertomus vuodelta 1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.505 SOR
Sortavalan kaupungin talonomistajainyhdistyksen säännöt
kiinteistöt
omistajat
säännöt
Sortavalan kaupungin Talonomistajainyhdistyksen säännöt on hyväksytty 31.3.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
käsiohjelmat
Haitto
Heimo
Heimo Haitto (1925 Viipuri — 1999 Marbella) antoi ensikonserttinsa 13-vuotiaana Helsingin kaupunginorkesterin kanssa. Samana vuonna hän voitti kansainvälisen viulukilpailun Lontoossa. Ennen talvisodan alkamista kuvattiin Toivo Särkän ohjaama elokuva Pikku pelimanni, joka kertoi ihmelapsi Heimo Haiton tarinan. Heimo esitti itseään elokuvassa Haitto avioitui sellotaiteilija Beverly Le Beckin kanssa ja muutti Hollywoodiin, jossa hän työskenteli elokuvamusiikin parissa. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1945. Saatuaan tarpeekseen elokuvamusiikista Haitto liittyi Los Angelesin filharmonikkoihin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Kutsu Karjalaisen 85- ja Pohjois-Karjalan kirjapaino oy:n 60-vuotisjuhlaan
kirjapainot
sanomalehdet
Karjalainen
Pohjois-Karjalan kirjapaino
juhlat
ruokalistat
Kutsu Karjalaisen 85-vuotis- ja Pohjois-Karjalan kirjapaino oy:n 60-vuotisjuhliin 31.10.1959. Sisältää päivä- ja iltajuhlan ohjelman sekä illallisen ruokalistan.
palotoimi
palomiehet
vapaapalokunnat
kokoukset
Pöytäkirja W.P.K:n kokouksessa 14.11.–1874 (?)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsääntö
rakentaminen
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsäännön ovat allekirjoittaneet osastopäällikkö ja esittelijäneuvos Einar Böök sekä toimistopäällikkö, ammattienylitarkastaja Onni A. Pyykkö.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
ensimmäinen maailmansota
sortovuodet
kokoontumisvapaus
lait
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakson jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917. Venäjä pyrki silloin merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa: Suomea hallittiin entistä enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Keisari Nikolai II vahvisti 24.8.1911 Venäjän ministerineuvoston päätöksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien siirtämisestä Suomesta Venäjän Pietarin kuvernementtiin. Eräänä perusteena oli pitäjien runsas venäläinen huvila-asutus. Päätöksen toteutus kuitenkin viivästyi protestien takia ja se hautautui lopullisesti ensimmäisen maailmansodan puhjettua. kaupungissa reagoitiin asiaan kuitenkin nopeasti, sillä 10.9.1911 järjestettiin kansalaiskokous asian tiimoilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
juhlavuodet
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa. Juhlapuheen piti kirjailija ja suomentaja Walter J. Snellman. Hän toimi Joensuussa myös oppikoulun opettajana. Viimeksi Snellman oli Helsingin suomalaisen normaalilyseon klassisten kielten yliopettajana 1930–1934. Snellman sai professorin arvonimen 1947.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun kansakoulu
Louhelan koulu
Kirjaston ohjeet ovat peräisin vuonna 1945 painetusta lastenkirjasta Kultasiipinen sudenkorento (Vaula, Jalmari). Kirjasta löytyy myös Louhelan koulun leima.
Raamattu
sitaatit
Karjalattaren kanta Raittiusasiassa oikeasta karwassaan
alkoholi
Karjalatar
Viinan kotitarvepoltto kiellettiin 1865 ja viinan valmistus keskittyi kaupunkeihin. Samoihin aikoihin raittiusaate vahvistui Suomessa. Sen hengessä perustettiin myös Joensuun Raittiusyhdistys vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Karjalatar uhrasi alkoholikysymykselle paljon sivuja. Osa kaupunkilaisista paheksui syvästi kaupungin olutpanimoita ja oluthuoneita ja keskustelua herätti etenkin anniskelu- ja myyntioikeudet. Kaupungissa toimi vuosisadan vaihteen molemmin puolin mm. Ivan Kononoffin ja Reinhold Ryynäsen vuonna 1862 perustama Haukipuron Oluttehdas, Vanha Viinatehdasyhtiö sekä merikapteeni Otto Laxellin ja kauppias Karl Anton Laxellin vuonna 1883 perustama Olutehdas.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Pienpainatteet 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Lappeenrannan kirjapaino (painopaikka)
urheiluseurat
liikunta
terveys
Kalevaiset
Joensuun Kalevaiset oli urheilun yleisseura. Se perustettiin vuonna 1913. Seura rekisteröitiin vuonna 1923 nimellä Voimistelu- ja Urheiluyhdistys Joensuun Kalevaiset. Seuran tarkoituksena oli mm. --- kohottaa jäsentensä ruumillista terveyttä ja herättää ympäristössään harrastusta järkiperäiseen terveydenhoitoon sekä hankkia jäsenilleen tilaisuutta käytännölliseen voimistelun harjoittamiseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
poliisi
Joensuun kaupungin ensimmäinen poliisijärjestys laadittiin heti kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 1849. Tätä sääntökokoelmaa muokattin vuosien varrella ja sinne lisättiin erilaisia kieltoja ja käskyjä. Kiellettyä oli alasti uiminen joessa, silmänkääntö- ja akrobatiatemppujen ja opetettujen eläinten esittely ilman lupaa sekä hiihto ja mäenlasku kaduilla. Myös naamioituneena esiintyminen kaduilla oli kymmenen markan sakon uhalla kielletty.
Kutsu : Edvard Olin ja Alexandra Walldén
Kannas
häät
opettajat
Kutsu opettaja Edvard Olinin ja Alexandra Walldénin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Salmi
historia
teatteri
esitykset
pääsyliput
Wanhat Karjalaiset häät -teatteriesitys nähtiin useana vuonna Kuopiossa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Kutsu : Anna Katharina Turunen ja Michel Pajunen
Pielishovi
Kutsu Anna Katharina Turusen ja Michel Pajusen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA – Satulaseppä Granskogin papereita
Turku
hautajaiset
merkkihenkilöt
Johan Ludvig Runeberg kuoli Porvoossa 6.5.1877 ja hänet on myös haudattu sinne. Myös Turussa järjestettiin hautajaisten aikaan Runebergin surujuhla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
G. W. Wilén & Co:s boktryckeri
Pielisjärvi
Kelvä
Kitsi
Sarkala
Pankakoski
Hattuvaara
Lapalien Marttayhdistys
Partalanmäen Pioneerit
Kelvän nuorisoseura
Kitsin Kilpaveikot
Surpeenvaaran koulu
Pielisen koulu
Merilän koulu
Kylänlahden kansanopisto
Läpikäytävän Raittiusyhdistys
Kelvän Nuorisoseura
Kutsu filosofian kandidaatti Juho Mandelinin ja Thilda Forsténin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1903
nuorisoseurat
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Joensuu 75 vuotta : kutsu juhlatoimikunnan jäseneksi
toimikunnat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
kuolinilmoitukset
Mandelin
Anders Johan
Ilmoitus Anders Johan Mandelinin kuolemasta.
Karjalatar (?)
Jaakkima
ristiäiset
Kutsu Anna ja Pekka Hyttisen pojan ristiäisiin.
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1931
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
rauhanliikkeet
Pohjois-Karjalan taksvärkkitoimikunta
Joensuun musiikkiopisto
Rauhanpuolustajat Pohjois-Karjalan piiri
musiikki
käsiohjelmat Westerlind
A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus yhdeksänneltätoista toimivuodelta 1931
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Pääsylippu : Joensuun ev. lut. kirkon vihkiäiset 1903
seurakunnat
Nykyinen Joensuun kirkko valmistui silloisen Nikolainkadun päähän vuonna 1903. Se oli kolmas kirkko Louhelan mäellä. Ensimmäinen, Louhelan tilan väentuvasta kunnostettu kirkko palveli 1851 perustettua kaupunkiseurakuntaa vuodet 1851—1864, kunnes tulipalo tuhosi sen. Toinen pieni puinen ristikirkko oli käytössä vuodet 1864—1903.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9 : HISTORIA
Kutsu teelle : Elisabeth ja Kalle Leinonen
henkilöt
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Joen suistossa oli jo tuolloin asutusta. Pääasiassa asutus oli keskittynyt Utraan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Kaupungin väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen.
käsiohjelmat Raatikainen
Tyyne
Hautajaiskutsu : apteekkari Karl Fredrik Mandelin
apteekkarit
Karl
Kutsu apteekkari Karl Fredrik Mandelinin hautajaisiin.
Ilomantsi
Kutsu Beda Maria Kockin (os. Parviainen) hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKU- JA HENKILÖHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1938-9.4.1939
Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Joensuun kaupungin rahatoimikamarin ohjesäännöt
rahatoimi
Joensuun kaupungin Rahatoimikamarin ohjesäännön on vahvistanut Suomen Senaatti 17.1.1918.
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen alkoi syntyä pöhinää lainakirjaston perustamiseksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldan ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Lahjoitusten turvin saatiin hankittua 223 suomenkielistä ja 50 ruotsinkielistä nidettä. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862. Lainata sai kolme nidettä kerrallaan kahdeksi viikoksi. Kirjasto oli auki vain sunnuntaisin. 1873 kirjasto siirtyi koulun tiloihin opettajien hoitoon. Aukioloajat laajenivat. Vuonna 1879 kirjastossa oli jo 544 nidettä ja lainauksia oli 1085 vuodessa; nide- ja lainamäärät kasvoivat tasaisesti vuosi vuodelta. Vuonna 1892 kirjasto muutti raatihuoneelle. Vuosisadan vaihteessa kaupungin lukuhuone eli lukusali oli kirjastoa suositumpi. Kaupunkilaiset kävivät lukusalissa lukemassa sanoma- ja aikakauslehtiä. Kirjoja hankittiin paljon viinavoittorahoilla. Ne olivat kaupungin väkijuomain vähittäismyyntiosakeyhtiön nettovoitosta saamia tuloja. Viinavoittovarat oli käytettävä ”paikkakunnan siveellisyyden edistämiseksi ja muihin yleishyödyllisiin tarkoituksiin”. Väkijuomaosakeyhtiö ei tehnyt tappiota, vaan kauppa kävi hyvin ja tuloja saatiin sivistystyöhön.
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
kauppiaat
Cederberg
Jacob
Ilmoitus kauppias Jacob Gustaf Cederbergin kuolemasta. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) oli kotoisin Pietarsaaresta. Kirvesmiehenä työskennellyt Cederberg muutti 1843 Liperiin. Sittemmin hän toimi Penttilän lastauspaikan hoitajana ja suolanmittaajana. Tästä johtuu lempinimi ”Suola-Kusti”. Joensuun kaupungiksi tulon jälkeen 1848 Cederberg haki porvarioikeuksia ja ryhtyi kauppiaaksi. Hän hankki haltuunsa Penttilän tilan Antti Mustoselta ja aloitti 1870 sahaustoiminnan vuokraamallaan Hasanniemen sahalla. Vuonna 1871 Cederberg perusti yhdessä Petter Parviaisen kanssa Penttilän sahan. Penttilän tilan alueelle perustettiin myös laivanveistämö, sillä Cederberg oli aloittanut laivaliikenteen harjoittamisen muutamia vuosia aikaisemmin. Vuonna 1875 Cederberg luovutti yrityksen pojilleen Bernhard Cederbergille (1852–1886) ja Carl Johan "Janne" Cederbergille (1847–1908).
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuun nuorisoseura
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1929-1930
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1929-1930 oli Sortavalan seminaarin 50. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Parviainen
Maria
Ilmoitus neiti Maria Parviaisen kuolemasta 9.5.1891.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Värtsilän Teknillinen oppilaitos
Niinivaara
Suomi-Neuvostoliitto-seura
WTOL:n oppilasyhdistys ry
Jns:n seutukirjasto:n maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE