Kutsu : Elin Neppenström ja Simo Parviainen
Joensuu
häät
kutsukortit
Kutsu Elin Neppenströmin ja Simo Parviaisen vihkiäisiin. Frithiof Napoleon Neppenström (21.3.1835 Kuhmalahti – 11.3.1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta. Hänen tyttärensä Elin avioitui kaupunginlääkäri Simo Frithiof Parviaisen kanssa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku – Digitoimaton: Neppenström-suku
Kutsu : Väinö Wegelius ja Maikki Cederberg
Kutsu Väinö Wegeliuksen ja Maikki Cederbergin vihkiäisiin Joensuun sahalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
nimikortit
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Pääsylippu Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin
evankelis-luterilainen kirkko
seurakunnat
tapahtumat
Joensuun Kirkollisen Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin 5.11.1905
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 20. toimivuodelta 1932
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
toimintakertomukset
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta 1937
Pohjois-Karjala
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
järjestöt
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1937.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
urheilu
jalkapallo
urheiluseurat
Joensuun Palloseura
JoPS
Sarjaohjelmaan on listattu kevät- ja syyskierroksen joukkueita: JoPS, Kajastus, SaPKo, MyPa, PaSa, SiU ja JoKa. Etu-ja takakannessa mainostavat Joenkulta, Kultasilta, Joensuun Tapetti ja Väri, Halosen lihajalosteet, Pukinetalo Kähkönen ja Joensuun Nahkavalmiste.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.3: PALLOILU
Kutsu : Pekka Kotilainen ja Iida Honkanen
kauppiaat
Kutsu kauppias Pekka Kotilaisen ja Iida Honkasen vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1928
koulut
kauppakoulut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
säännöt
raittius
alkoholi
Raittiusyhdistys Wesa
Joensuun raittiusseura
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Neuvostoliittolaisen nuorisovaltuuskunnan vierailu 1963
Lieksa
Koli
vierailut
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
konsertit
käsiohjelmat
laulajat
Järnefelt
Maikki
Käsiohjelma Maikki Järnefeltin juhlakonserttiin 22.5.1927 Joensuussa. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929, vain kaksi vuotta Joensuun konsertin jälkeen. Hän oli tuolloin naimisissa Selim Palmgrenin kanssa. He olivat menneet naimisiin vuonna 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
fin
Rääkkylän kunnan kunnalliskertomus vuodelta 1911
Rääkkylä
kunnat
kunnalliskertomukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.405 RÄÄ
Ohjelma Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin vuosijuhlassa 1940
suojeluskunnat
Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri
juhlat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Kutsu : Arvid Järnefelt ja Emmy Parviainen
Jyväskylä
Kutsu Arvid Järnefeltin ja Emmy (Emilia Fredrika, 1865—1937) Parviaisen vihkiäisiin. Emilia Parviaisen isä Mikko Parviainen oli joensuulaisen Petter Parviaisen veli. Kirjailija Arvid Järnefelt (1861—1932) asui Jyväskylässä.
teatteri
näytelmät
Svärd
Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Tolvajärvi : raja-karjalainen matkailunähtävyys ja retkeilyseutu
Laatokan Karjala
Korpiselkä
Tolvajärvi
matkailu
matkaoppaat
maisema
retkeily
Esite sisältää Tolvajärven matkailu- ja retkeilykohteita. Korpiselässä sijaitseva Tolvajärvi kuului Korpiselän pitäjään Laatokan Karjalassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76 TOL
Suomen rajaseutuyhdistys
hautajaiset
Kutsu Johan Henrik Riikosen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Kutsu : Clas Mortimer Walldén ja Flora Maria Forstén
Kutsu Clas Mortimer Walldénin ja Flora Maria Forsténin vihkiäisiin 23.4.1878.
sahat
Kutsu Hannes Winter ja Aina Cederbergin vihkiäisiin. Gustaf Johannes eli Hannes Winter toimi mm. Sortavalan sairaalan lääkärinä. Hän oli erittäin tunnettu taitavana kirurgina. Aina oli kauppias C. G. Cederbergin lapsenlapsi. Vihkiäisiä vietettiin Joensuun sahalla.
Karjalan liitto : toimintakertomus vuodelta 1940
Karjala
karjalaisuus
siirtoväki
karjalaiset
Karjalan liitto perustettiin 20.-21.4.1940. Ennen sitä 12.3.1940 oli solmittu Moskovan rauhansopimus, jonka seurauksena karjalaiset joutuivat siirtymään luovutetuilta alueilta uusille asuinsijoille. Karjalan liiton tarkoituksena oli pitää yhteyttä karjalaisiin yhteisöihin, tehdä karjalaisten asemaa tunnetuksi ja parantaa siiroväen elinoloja. Lähde: Karjala - karjalaisuus : Karjalan liitto ry 1940-2017 : juhlajulkaisu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Cederberg
Gustava
Kutsu Gustava Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1918
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1918. Vuonna 1918 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kutsu tyttökoulun ja jatkoluokkien toverikuntien juhlaan 1941
tyttökoulut
Privata fruntimmerskola i Joensuu eli tyttökoulu perustettiin 1865. Se toimi aluksi yksityisin varoin ja lukukausimaksuin. Opetuskieli ruotsi vaihtui vuodesta 1881 vuosiluokittain suomeksi. Pitkällisen väännön jälkeen koulun uudet tilat rakennettiin Pielisjoen rannalle. Opetus siinä saatiin aloitettua vuonna 1913. Koulu toimi näissä tiloissa 1950-luvun loppuun. Kauniissa kivitalossa on vuosien varrella toiminut myös mm. sotasairaala (1941—1944), vapaaopisto (1960—1966) taidemuseo (1963—1967), Yleisradio (1966—1994), Joensuun pääkirjasto (1962—1992) ja sen jälkeen konservatorio.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 38.52 PERUSKOULUT
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932, joka oli seminaarin 52. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
postikortit
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun Teatteri : näytäntökausi 1944-45
näyttelijät
Joensuun Teatteri esitti näytäntökaudella 1944-45 Eugene O'Neillin näytelmää Oi, nuoruus. Näytelmän käsiohjelmassa on myös teatterin näyttelijöiden kuvia.
Viipuri
Kutsu Laura Hornborgin ja Woldemar Örnin vihkiäisiin.
Filipoff
Akulina
Akulina Filipoff oli Impilahdella syntyneen kauppias Jakob Filipoffin vaimo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Pohjois-Karjalan Emäntäkoulu
ruokalistat
Pielisjärvi
Lieksa-Pielisjärvi-Seura
Lieksan Nuorisoseuran Tanhuajat Pitskat
Joensuun teatterin käsiohjelma : Täytekynä
Joensuun Teatterin ystävät esittävät teatterin hyväksi 5-kuvaelmaisen huvinäytelmän. Täytekynä-näytelmän käsiohjelmasta löytyvät seuraavat nimet: Kauko Salminen, Marita Koivula, Iikka Koivula, Irma Tarma, Salomon Manninen, Paavo Riippa, Sirkka-Liisa Heikinheimo, Raino Hallberg, Anja Kuivalainen, Elina Pulli ja ohjaaja Lauri Leino, lavastaja Veikko Nevalainen ja lavastaja Uoti Pajunen. Lauri Leino toimi näyttelijänä ja ohjaajana useissa teattereissa 1920-luvulta alkaen. Hän toimi Joensuun Työväen Näyttämön johtajana vuosina 1937–38 ja sen jälkeen pariin otteeseen kaupunginteatterin johtajana. Leino itse esiintyi pääroolissa Konsta Pylkkäsenä sarjassa Havukka-ahon ajattelija (1971).
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1927-1928
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1927-1928 oli Sortavalan seminaarin 48. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Kutsu : Vetsej Solehmainen ja Mathilda Lindholm
Kutsu Vetsej Solehmaisen ja Mathilda Lindholmin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Hautajaiskutsu : Efraim Fredrik Cajander
Ilomantsi
Kutsu Efraim Fredrik Cajanderin hautajaisiin.
Kutsu : Johan Magnus Alopaeus ja Nina Nathalia Nystén
Kutsu opettaja Johan Magnus Alopaeuksen ja Nina Nathalia Nysténin vihkiäisiin.
Kutsu : Aron Johan Rytkönen ja Natalia Wilhelmina Europaeus
Liperi
Kutsu Aron Johan Rytkösen ja Natalia Wilhelmina Europaeuksen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Nystén
Johan
Ilmoitus Johan Alfred Nystén kuolemasta.
Kutsu Joensuun Naiskäsityökoulun 60-vuotisjuhlaan
Joensuun naiskäsityökoulu
Hällströmien sisarusten perustama kaupungin köyhien tyttöjen koulu lakkautettiin tarpeettomana vuonna 1875. Tuolloin kaupunkiin saatiin kansakoulu. Viisi vuotta myöhemmin koulu avattiin kuitenkin uudelleen, nyt käsityökouluna. Vuonna 1909 vastuun koulun ylläpidosta otti Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys. Samalla koulun nimi muuttui Joensuun naiskäsityökouluksi. Vuonna 1930 nimi muuttui lainmuutoksen myötä Joensuun naiskotiteollisuuskouluksi ja lopulta Joensuun kotiteollisuuskouluksi.
Pielisen tytöt
nuorisojärjestöt
partio
Kutsu : Anders Henrik Rosenius ja Elisi Silvén
Kutsu Anders Henrik Roseniuksen ja Elisi Silvénin vihkiäisiin.
hevoset
palkinnot
Keski-Karjalan hevosystäväinseura
Keski-Karjalan Hevosystäväinseura perustettiin Joensuussa syksyllä 1873. Se mm. järjesti kilpa-ajoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.15: HEVOSURHEILU, RATSASTUS
Keski-Karjalan hevosystäväseura
Joensuu 100 vuotta : juhlajumalanpalvelus
juhlavuodet
jumalanpalvelus
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlajumalanpalveluksen ohjelmasta löytyy sellasia nimiä kuin lääninrovasti Anselmi Pärnänen, teol. lis. Aaro Siljamäki, urkuri J. S. Ristiharju ja Joensuun kirkkokuoro.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (2)
Kuusela
Sortavalan diakonissalaitos
naiset
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Arvoisa Suomen nainen on sisälähetysseuran esite aivan seuran alkuvuosilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Suomen kirkon sisälähetysseura
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1934
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
toiminta
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1934
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1895
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1895.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Parviainen
Simo
Kutsu piirilääkäri Simo Parviaisen hautajaisiin.
Joensuun kansakoulu
kirjastot