Konserttiohjelma : Valstojen ja Haapasen trio
Joensuu
konsertit
musiikki
käsiohjelmat Haapanen
Tuomas Valsta
Tapani Valsta
Esko
Käsiohjelma Tapani Valstan, Tuomas Haapasen ja Esko Valstan konserttiin 1956.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Pohjois-Karjala
Brahea
Lieksa
tapahtumat
käsiohjelmat
juhlavuodet
Brahea oli Pietari Brahen perustama, nykyisen Lieksan paikalla vuosina 1653-1681 sijainnut kaupunki. Pielisjärvi joutui 1600-luvun puolivälissä laajan Kajaanin vapaa­herra­kunnan osaksi. Kreivi Pietari Brahe, jonka läänitystä alue oli, perusti Brahean kaupungin Lieksan­joen suulle luo Vienan kaupan tueksi. Enimmillään Brahean kaupungissa oli noin 350 asukasta. Kaupungin alueella sijaitsi muun muassa raati­huone, ortodoksinen tsasouna, porvarien asuin­taloja ja luterilainen kirkko nykyisen kirkon paikalla. Brahea lakkautettiin vuonna 1681, vuosi kreivi Brahen kuoleman jälkeen. Pielis­järven alue liitettiin Käkisalmen lääniin, jonka maa­herran Hindrich Piperin käskystä Brahean kaupunki hävitettiin. Lopullisesti kaupungin hävitti Pielisjärven pitäjän vuonna 1685 kruunulta vuokrannut Salomon Ehnberg: kaupungin talot purettiin ja alue kynnettiin pelloksi. Lakkauttamisen jälkeen paikalle jäi Pielis­järven pitäjän kirkonkylä. Vuonna 1932 kirkonkylä muutettiin Lieksan kauppalaksi, joka vuonna 1973 yhdistettiin Pielisjärven kunnan kanssa nykyiseksi Lieksan kaupungiksi.
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Joensuun kaupungin vaivaishoidon ja vaivaistalojen ohjesäännöt
säännöt
köyhäinhoito
vaivaistalot
Kaupungissa eli aina ihmisiä, jotka eivät itse pystyneet elättämään itseään. Vaivaishoitoasetuksen mukaan huollettavia olivat mielisairaat, työkyvyttömät ja alle 16-vuotiaat orpolapset. Kaupungin alkuvuosina he eivät vielä olleet virallinen ongelma: avustettavien määrä oli vuonna 1865 neljä. Aluksi köyhäinhoito kuului kirkolle ja yksityisille tahoille, kuten Rouvasyhdistykselle. Nämä tahot valitsivat mieluiten kuitenkin kohteekseen orpolapset. Ajan tapa oli antaa huollettavat elätteelle vähimmästä hinnasta. Vuonna 1879 köyhäinhoito kunnallistettiin. Köyhäin työhuone- ja vaivaismaja sekä kerjäläisten työkoti ja ruokalaitos olivat erilaisia tilapäisratkaisuja. Vasta vuonna 1896 Rantalan tilat kunnostettiin vaivaistaloksi. Asukkaat patistettiin omatoimisuuteen ja talon ylläpitotöihin: asukkaille tarjottiin --- tilaisuutta askaroimiseen ja työhön; -- laiskat joutuivat tekemään työtä itsensä ja omaistensa ylläpidoksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
Kutsu : Kaarle Nathanael Gyllenbögel ja Alma Maria Rosenlund
Karstula
häät
kutsukortit
Kutsu nimismies Kaarle Nathanael Gyllenbögelin ja Alma Maria Rosenlundin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
puhelimet
puhelut
maksut
24.3.1926 soitetun puhelun kuitti. Puhelu on soitettu numerosta 398, joka on ollut Joensuun kaupungintalon puhelinautomaatin numero. Puhelu on soitettu Viipuriin, Starckjohannille. Oy Starckjohann Co. Ab oli Viipurissa ennen sotia toiminut yritys.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
kuorot
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin.
Kuolinilmoitus : Efraim Fredrik Cajander
Ilomantsi
henkilöt
hautajaiset
Cajander, Efraim
Ilmoitus henkikirjuri Efraim Fredrik Cajanderin kuolemasta.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen istumajärjestys
juhlat
illalliset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Holm, Bruno
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1938
meijerit
osuuskunnat
historia
toimintakertomukset
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1938 oli meijerin 37. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Pielisjärvi
Kylänlahti
Pielisjärven kansanopisto
kirkon nuorisotyö
evankelis-luterilainen kirkko
Hautajaiskutsu : Bernhard Leonard Cederberg
Cederberg, Bernhard
Kutsu Bernhard Leonard Cederbergin hautajaisiin. Bernhard Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Bernhardille ja Carl Johanille (Janne) vuonna 1875. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennuksessa. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne-veli jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
kauppiaat
Sortavala
Impilahti
Filipoff, Jakob
Kauppias Jakob Filipoff syntyi Impilahdella. Ennen saapumistaan Joensuuhun hän toimi kauppiaana Sortavalassa. Joensuussa Filipoff toimi aluksi kauppias Mustosen kirjanpitäjänä ja päämyyjänä. Filipoff, eli Ukko Vilipohvin kauppa toimi osoitteessa Torikatu 10 ja menestyi varsin hyvin. Ehkä tähän oli syynä se, että muistitiedon mukaan kauppias ei suvainnut tinkimistä eikä suostunut edes lainaamaan hienoja kiesejään kenraalikuvernööri von Bergin käyttöön.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Käsiohjelma : Uskonpuhdistuksen juhlavuosi 1917
suvut
nimikortit
kirjat
Wald. Rich. Eug. Brüningenin käyntikortti ja hyvän joulun toivotus on löytynyt Hushållet och Köket -kirjan välistä. Kirjassa on Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus ja vuosiluku 1882.
sahalaitokset
Penttilän saha
ruokalistat
Kutsu Penttilän sahan 100-vuotisjuhlaan 13.7.1971 ja 100-vuotispäivällisten ruokalista Karjalan talolla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
karjalaisuus
järjestöt
Joensuun Karjalaseura
Joensuun Karjalaseura järjesti Karjala-illan kaupungintalon juhlasalissa 4.11.1934. Ohjelmasta löytyy seuraavia esiintyjänimiä: Joensuun sk. soittokunta, pastori Ari Surakka, eversti ja everstinna Sainio, P. Kyöttinen ja maisteri Virtanen. Näytelmänä esitettiin Muujärven Gauro.
Joensuun kaupungin terveydenhoitojärjestys
terveys
terveydenhuolto
Kaupungin terveysasiat siirtyivät vuonna 1880 terveyshoitokunnan valvontaan. Se oli elin, johon kuuluivat pormestari, kaupunginlääkäri ja muutamia muita henkilöitä. Terveydenhoitolautakunnan tehtäväalueeseen kuuluivat erilaiset terveyden- ja sairaanhoitoon liittyvät asiat. Näitä olivat mm. kulkutautien leviämisen ehkäiseminen ja erilaiset tarkastukset, mm. hygieniaan, jätteisiin, elintarvikkeisiin ja työväelle tarkoitettujen asuntojen tarkastukset.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa y. m. kirjoituksia
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Liperi
Liperin Osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Liperin ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1906 toiminnasta. Liitteenä on Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton säännöt sekä taulukkoja. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (1)
Laatokan Karjala
Kuusela
Sortavalan diakonissalaitos
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Vielä kerran sananen : Äänettömän hädän puolesta on seuran esite aivan sen alkuvuosilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Suomen kirkon sisälähetysseura
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA – Satulaseppä Granskogin papereita
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1912
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Vuosi 1912 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen neljäs toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
teatteri
Joensuun näytelmäseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Mieskuoro Laulu-Miehet (LM) on suomalainen mieskuoro. Kuoron perusti keväällä 1914 joukko entisiä Ylioppilaskunnan Laulajien ja Suomen Laulun mieskuoron laulajia. Lauri Arvi Pellervo Poijärvi (1900-1986; vuoteen 1906 Boijer) oli suomalaisen koulumaailman vaikuttaja, filosofian tohtori ja kuoronjohtaja. Hän toimi kolme vuotta Laulu-Miesten kuoronjohtajana.
SKS:n kirjapaino
Oscar Petersenin käyntikortti.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
iltamat
Joensuun käsityö- ja tehdayshdistys
joulu
Kutsu Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen perheiltamaan.
koulut
Rantalan koulu
rahatoimi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y. (painopaikka)
Aholainen, Irja
Almi, Alfons
Ruusunen, Kalle
Oopperakonsertissa esiintyivät Irja Aholainen, sopraano Alfons Almi, tenori ja Kalle Ruusunen, baritoni.
Suvut
laskut
Kuitti soitetuista kaukopuheluista vuonna 1925 numerosta 325, joka kuului saman vuoden puhelinluettelon mukaan henkilölle Paqvalén, Ivar, asessori.
Kutsu Kustaa Armas Pärnäsen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
jäsenet
Suomalainen seura
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Hildén, Neovius, Palander, Walle, Petrelius, Wallenius, Vasenius, Suihko, Judin, Laamanen, Nordgren, Cannelin, Broms, Judin, Cederberg, Parviainen, Hirvonen ja Uimonen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
laulujuhlat
Sortavalan laulujuhlat
Vakkosalmi
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935. Vuonna 1926 avajaissanat lausui lehtori Eliel Vartiainen ja alkajaislaulun esitti Sortavalan sekakuoro.
Cederberg, Jacob
Kutsu kauppias Jacob Gustaf Cederbergin hautajaisiin.
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (4)
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Joensuun kaupungin kansakoululaitoksen ohjesäännöt 1896
kansakoulu
Kansakoululaitoksen isä Uno Cygnaeus esitti ajatuksen kansakouluista. Niiden tarkoituksena oli kehittää ruumillisia ja henkisiä taitoja ja antaa tasapuolisesti kaikkia elämässä tarvittavia tietoja ja taitoja myös tytöille.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 38.52: PERUSKOULUT
Joensuu kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Peltolan koulu
Kalevala
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Lieksa-Pielisjärvi seura
Wilhelm Schaumanin käyntikortti ja osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun. Wilhelm Schauman (1857—1911) oli suomalainen teollisuusmies, jonka perustamien yritysten toimintaa jatkoi hänen kuolemansa jälkeen Oy Wilhem Schauman Ab.
Suomi
kansalaissota
asiakirjat
elintarvikkeet
Ostokortteja on käytetty Suomessa molempien maailmansotien aikana ja niiden jälkeen, viimeksi lokakuusta 1939 lähtien 1940-luvun lopulle saakka.
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan säännöt
sairaudet
hautaus
avustukset
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan tarkoitus oli ---"hankkia ruumillisen työn tekijöille Joensuussa ja sen ympäristössä taloudellista apua sairauden sattuessa ja hautausapua kuolemantapausten johdosta."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Kutsu : Liina Parviainen ja Oskar Oppman
Kutsu Liina (Karolina Maria) Parviaisen ja apteekkari Oskar Oppmanin vihkiäisiin 30.12.1886. Liina oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys : 25-v. toimintaselostus ja kertomus v. 1934
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1934, joka oli yhdistyksen 25. toimintavuosi. Yhdistys perustettiin 29.3.1909. Alussa on selostus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen 25-vuotisesta toiminnasta sekä katsaus kotiteollisuuden edistämiseen Pohjois-Karjalassa ennen vuotta 1909.
Joensuun Näytelmäseura : Simson ja Delila
näytelmät
Joensuun Näytelmäseura
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuussa toimi 1900-luvun alussa kaksi teatteriryhmää: Työväenyhdistyksen näytelmäseura sekä Joensuun näytelmäseura. Joensuun näytelmäseuran käsiohjelmasta vuodelta 1914 löytyy mm. seuraavia nimiä: Eino Pakarinen, Aino Pakarinen, Hanna Varis, Juho Pitko, Erkki Pitko, Nestori Käkelä, Valter Kock, E. Kauppi jne. Näytelmä oli valittu juhlanäytelmäksi kaupungintalon ja sen teatterisalin vihkiäisjuhlaan 9.11.1914. Vihkiäisjuhla oli kaksipäiväinen, lauantaina 8.11. oli muuta juhlaohjelmaa.
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1920-1921
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1920-1921.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
autot
ajoneuvot
taksit
Ensimmäistä autoa saatiin Joensuussa odottaa vuoteen 1908. Vuoden 1912 pika-ajureille laadituissa säännöissä puhutaan vielä reellä kyyditsemisestä.
rakennukset
rakentaminen
kadut
tontit
Sortavalan rakennussääntö, jonka Keisarillisen Suomen senaatti on vahvistanut 5.10.1911 ja sisäasiainministeriö vahvistanut muutokset 6.2.1920 ja 25.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 SOR