Joensuu
henkilöt
kauppiaat
hautajaiset
Parviainen, Petter
Kutsu kauppaneuvos Petter Parviaisen hautajaisiin. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
juhlat
ruoka
ruokalistat
ravintolat
alkoholi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
liikenne
matkaliput
junat
rautatiet
Kuolinilmoitus : Elin Johanna Rouhiainen
Antrea
Rouhiainen, Elin
Ilmoitus Elin Johanna Rouhiaisen (o.s. Parviainen) kuolemasta 17.4.1905.
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (2)
järjestöt
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Hautajaiskutsu : Johan Emanuel Petrelius
Kutsu Johan Emanuel Petreliuksen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1911-1912
Sortavala
koulut
opettajankoulutuslaitokset
toimintakertomukset
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Lukuvuosi 1911-1912 oli Sortavalan seminaarin 32. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Raittiusjuhla Läpikäytävän koululla 1964
Pohjois-Karjala
Lieksa
Läpikäytävän koulu
tapahtumat
käsiohjelmat
raittius
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Filipoff, Aleksander
Kutsu Aleksander Filipoffin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Kansalliset voimistelukilpailut Outokummussa 1962
Outokumpu
urheilu
voimistelu
kilpailut
Savolainen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Pohjois-Karjala – Liikunta
kutsukortit
ristiäiset
Kutsu Elin ja Simo Parviaisen tyttären ristiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Helsinki
häät
Kutsu Tyra Eklundhin ja kandidaatti Carl Nybergin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Hautajaiskutsu : satulaseppä Wilhelm Granskog
Granskog, Wilhelm
Kutsu Wilhelm Granskogin hautajaisiin. Granskog oli Joensuun raittiusseuran kantavia voimia sekä Joensuun Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen perustajia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Joensuu 100 vuotta : Taiteenystävien 5. vuosinäyttely
juhlavuodet
taide
kuvataiteilijat
Joensuun Taiteenystävät
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Taiteenystävien näyttelyluettelosta löytyy seuraavia taiteilijanimiä: Albin Kaasinen, Eero Lehikoinen, Mikko Oinonen, Kaarina Hirvonen, V. Höytämö, V. Jalava, Alfred Ketola, Martti Könönen, V. O. Lappalainen, Eino Pakarinen, Veijo Penttinen, Yrjö Piipponen, Tapani Raittila, Reino Rissanen, Yrjö Rissanen ja V. A. Timonen.
Joensuun kaupungin kunnalliskodin ohjesääntö
kunnalliskodit
säännöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Joensuun W.P.K:n Höyryruiskukomppanian ohjesääntö
palokunnat
vapaapalokunta
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
nimikortit
Norjalaissyntyinen Olaf Bülow vaikutti 1900-luvun alussa Kaakkois-Suomessa. Hän perusti Kotkan lähelle Stockforsin kartanon maille puuhiomon, joka oli aikoinaan Suomen suurin.
Hautajaiskutsu : Nelly Kristina Cederberg
Cederberg, Nelly
Kutsu Nelly Kristina Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa 1904 y. m. kirjoituksia
meijerit
osuuskunnat
historia
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Nurmes
Nurmeksen Osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Nurmeksen ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1904 toiminnasta. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Opas Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistyksen toimeenpanemaan ammattityönäyttelyyn
käsityö
Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistys
ammatit
käsityöläiset
yritykset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
merkkihenkilöt
muistotilaisuudet
Mannerheim, Carl Gustaf Emil
Carl Gustaf Emil Mannerheim kuoli 27.1.1951. Muistojuhla pidettiin Joensuussa 29.1.1956, kun oli kulunut viisi vuotta hänen kuolemastaan.
Pietari
Aalberg, Ida
Ida Emilia Aalberg (1857—1915 Pietari) oli aikansa huomattavin ja kansainvälisesti tunnetuin näyttelijä Suomessa. Aalberg oli Suomalaisen Teatterin näyttelijä 1874—1883 ja myöhemmin säännöllinen vierailija. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut: hän esiintyi myös ulkomaisilla näyttämöillä mm. Skandinaviassa, Saksassa, Unkarissa ja Venäjällä.
teatteri
Joensuun näytelmäseura
Suomalaisuuden Liiton Joensuun Näytelmäseuran jäsenkirjasta löytyy nimi Aino Pakarinen. Jäsenkirjan ovat allekirjoittaneet johtokunnan puolesta Niilo E. Lampinen ja T. Kuivalainen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Kutsu Joensuun liikeapulaisyhdistyksen illalliselle 1938
liikeala
illalliset
Joensuu liikeapulaisyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet
kansalaissota
propaganda
J. K. V. T:n julkaisu n:o 1 Ylös Karjala!
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
Esityslista Raittiuden Ystävien vuosikokouksessa 1913
Raittiuden Ystävät
kokoukset
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Palovakuutusosakeyhtiö Pohjola
vakuutus
palovakuutus
asiakirjat
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
kutsunnat
Yleinen kutsunta asevelvollisuuden täyttämiseen ja arvanheittoon astumista varten vakinaiseen palvelukseen tahi reserviin 1898. Pienpainatteessa on kylittäin listattu ne, joita kutsunnat koskevat.
Hautajaiskutsu : Karolina Kristina Hallman
Lappeenranta
Hallman, Karolina
Kutsu Karolina Kristina Hallmanin (os. Schlüter) hautajaisiin.
evankelis-luterilainen kirkko
Pipinen, Bertha
Vuonna 1896 perustettu NNKY on Suomen vanhimpia naisjärjestöjä. Sen paikallisosasto toimi myös Joensuussa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. vuosikertomus vuodelta 1939
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1939 oli meijerin 38. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Hautajaiskutsu : Wille Hämäläisen puoliso
Kutsu Wille Hämäläisen puolison hautajaisiin.
passit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
kaupunginvaltuustot
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Tuona päivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Varsinaisen koko kaupungin juhlan pitäminen oli päätetty siirtää vuoteen 1949. Kokouksen aihelistalla olivat mm. seuraavat asiat: vanhainkodin perustaminen, Kosti Aaltosen lahjoitus urheilutaloa varten, voimistelu- ja voimailusalien rakentaminen uuteen kansakoulurakennukseen ja esitys väkijuomien tarjoilun lopettamisesta kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa.
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
kirjastot
lainaustoiminta
Joensuun kaupunginkirjaston kirjan irrallinen lankeamispäiväkuitti = eräpäiväkuitti, jossa ensimmäinen eräpäivä on ollut 1.5.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
yhteiskoulut
Joensuun yhteiskoulu
Joensuuhun perustettiin vuonna 1906 kahdeksanluokkainen reaaliyhteiskoulu. Sen toiminta alkoi kuitenkin varsinaisesti vasta seuraavan vuonna. Uusi Wivi Lönnin suunnittelema koulutalo valmistui vuonna 1912 Koulukadun ja Papinkadun kulmaan. Ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat koulusta 1914. Koulu toimi vuoteen 1988 asti, jolloin koulu muutti Rantakylään Pataluodonkadulle.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1916
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1916. Vuonna 1916 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kertomus Pohjois-Karjalan Hippos-yhdistyksen toiminnasta v.v. 1900-05
Pohjois-Karjalan Hippos
Hevoskasvatusyhdistys Pohjois-Karjalan Hippos -yhdistyksen säännöt hyväksyttiin 26.3.1900. Yhdistyksen toimiala käsitti Karjalan osan Kuopion lääniä ja sen tarkoituksena oli siitoseläimiksi kelvollisten hevosten systemaattinen valikoiminen ja niistä syntyneiden varsojen järkiperäinen kasvattaminen. Vuosikertomus kattaa vuodet 1900-1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 KER
Hautajaiskutsu : kauppias Lauri Tuhkanen
Juuka
Kutsu kauppias Lauri Tuhkasen hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Wilhelmina Elisabeth Tawast
Kutsu Wilhelmina Elisabeth Tawastin hautajaisiin.
Joensuun kaupungin satamajärjestys ynnä taksa, jonka mukaan liikenne-, laituri- ja silta-, satama-, mittaus-, vaaka- sekä torimaksut lasketaan ja ylöskannetaan
satamat
tavaraliikenne
laivaliikenne
maksut
Joensuun kaupungin satamajärjestys vuodelta 1897 sisältää säännöt satamassa liikennöiville laivoille, tavaroiden purkamiseen ja lastaamiseen sekä sekä säännöt satamapäälliköille: tuulaakikirjurille ja satamamestarille. Julkaisu sisältää myös taksat, jonka mukaan tavaroiden liikenne-, laituri-, silta- ja satamamaksut peritään sekä torimaksut.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
konsertit
Lieksan poikasoittokunta
maakuntaliitot
Pohjois-Karjalan Maakuntaliitto
Pohjois-Karjalan Maakuntaliiton juhlassa oli esiintyjälistalla seuraavia nimiä: Pekka Korhonen (tervehdyssanat), Veda Airio (kantele), Viljo Tuomela (juhlaruno), J.M.Y:n Mieskuoro, Antti Kukkonen (esitelmä), Joensuun Naisvoimistelijat (keilavoimistelua), Joensuun Työväen näyttämö ja Reino Valkama (Nummisuutarit).
musiikki
Westerlind, A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
politiikka
puolueet
Joensuun Nuija
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
laulajat
Järnefelt, Maikki
Käsiohjelma Belgian Ostendessa vuonna 1907 pidetystä sinfoniakonsertista, jossa Maikki Järnefelt lauloi aarian Massenet'n oopperasta Herodiade, Lisztin Die drei Zigeuner ja Järnefeltin Sunnuntain. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1916-1917
lukiot
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1916-1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Käsiohjelma Raili Kostian konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.