Väinö Hukka ja Hannes Närhi elokuvassa Jääkärin morsian
Varsinais-Suomi
Vehmaa
1930-luku
elokuvat
Mainospostikortti elokuvasta Jääkärin morsian. Kuvan takana on leima, jossa lukee "Elokuvan esitys Vehmaan Suojeluskunnan talossa 19 p;nä tammik.1933 K:lo.19 ja 21
kuorot
mieskuorot
kuorolaulu
Hynninen, Väinö
Kuva on otettu Väinö Hynnisen 50-vuotisjuhlissa vuonna 1983. Onnittelukäynnillä olevaa Pukkilan Mieskuoroa johtaa opettaja Arvo Räsänen. Hynniselle luovutettiin Mieskuoroliiton myöntämä kultainen ansiomerkki ja Sulasolin Päijät-Hämeen piirin viiri. Merkin ja viirin luovuttivat Jorma Seppälä ja Elmeri Eskola. Kuoron perinteisiin kuului laulaa kuorolaisten merkkipäivillä ja muissa perhejuhlissa.
Pukkilan kunnankirjasto
Väinö Levanderin kirje Minna Canthille 1885
Väinö Levander
teatteri
Työmiehen vaimo
Kirjeessä Väinö Levander kertoo tunnelmia Työmiehen vaimo -näytelmän (Homsantuun) esityksen jälkeen. Kirjeen kirjoittaja Väinö Levander oli naimisissa Minna Canthin Anni-tyttären kanssa.
Väino Levander
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
turkistarhat
Lindholm, Väinö
Henna
1950-luku
Väinö Lindholmin minkkitarha Hennassa 3.10.1958
Orimattilan kaupunginkirjasto
muotokuvat
maalaustaide
1919
Alkuperäinen maalaus Hämeenkyrön kunnanvirastossa
Heljo, Eino
Keitele
valokuvat
yrittäjät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Väinö Paananen (vas.) apurinsa Heikki Räihän kanssa rajapyykkien kimpussa. Paanasen valimo valmistaa viemäriputkia, kaivonrenkaita- ja kansia, rumpunrenkaita, aitapylväitä, rajapyykkejä yms. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.10.1971.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Iisalmi
Puurunen, Väinö
Iisalmen kaupunginkirjasto
Väinö Ruotsalainen ajaa hevosella niittokonetta 1950 - 1960-lukujen taitteessa
niitto
hevonen
1960-luku
maatalous
Ruotsalainen, Väinö
Väinö Ruotsalainen tekee vastoja 1960 - 1970-lukujen taitteessa
saunominen
Väinö Wallinin ja Z. Topeliuksen kuvauksia Uudestakaupungista
Uusikaupunki
Topelius, Zacharias 1781-1831
Wallin, Väinö 1869-1947
tulipalot
1600-luku
Wallinin kuvaus vuodelta 1901, Topeliuksen 1845
Winter, Helmet
Väinölänniemi
Kuopio
Väinölänniemi oli kaupungin huvielämän keskus. Siellä toimi muun muassa kylpylä, ravintola ja teatteri. Väinölänniemen puistokäytäville suuntasi Minna Canth usein kävelyretkensä. Kertomuksessaan Hanna kirjailija kuljettaa henkilönsä Väinöläniemen rauhaan opiskelemaan logiikan alkeita: Mutta kotona sitä ei uskaltanut ruveta lukemaan.-- Päätettiiin mennä Väinölänniemelle. -- Ilma oli kaunis. Syksyisen auringon säteet loivat valoa ja varjoa metsien kiuhtaavaan kirjavuuteen. Mentiin niemen nenään, kalliolle, sinne jossa valkoinen laivamerkki seisoi pystyssä. Väinölänniemi kuvattuna vuosien 1890 ja 1910 välisenä aikana. Taustalla vanha kasinorakennus.
Victor Barsokevitsch
Kuva Väinölänniemeltä, Peräniemen uimarannalta. Kuva on otettu vuosien 1893 ja 1910 välisenä aikana.
Raisio
koulut
Nykyään maamme suurimpiin yläkouluihin lukeutuva Vaisaaren koulu vasta valmistuneena vuonna 1967.
Raision kirjasto
perheet
suvut
Vaissin tilan huikea kehitys kaalikääryletehtaaksi
Haapanen, Olli
Keuruun kaupunginkirjasto
symbolit
psykoanalyysi
unet
henkinen kasvu
syvyyspsykologia
piilotajunta
vaistot
vietit
tietoisuus
Vaaskivi, Tatu
Kirjastot.fi
naisen asema
Päivälehden kahdessa numerossa 1896 ilmestynyt Minna Canthin kirjoitus Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin Päivälehti, 1896, 10.4. n:o 82. http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/558464 Päivälehti, 1896, 12.4. n:o 84. http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/569361
M.C.
Minna Canth
Vaivaishoidon uudistus Laukaassa 1890-luvulla
Vihavainen, Erkki
Vaivaishoidosta nykyiseen sosiaalitoimeen
Kärkkäinen, Osmo
rakennuspiirustus
rakennukset
muutostyöt
arkkitehtuuri
hoitolaitokset
vaivaishoito
vaivaistalot
koulurakennukset
Stichaeuksen vaivaishuone
1880-luku
Hämeenlinna
Kaivokatu 22
Koulukatu 27
Helander K. W.
Maaherra Stichaeus oli jo vuonna 1836 rakennuttanut köyhiä varten Myllymäkeen pappilan maalle talon, jossa oli neljä huonetta ja tilava ullakko. Rakennuksen siirtoa kaupunkiin suunniteltiin 1840-luvulta lähtien. Köyhäinhoitokunta anoi kaupungilta tonttia Kaivokadun ja Koulukadun kulmasta, vaunumaakari Nyholmin ja vaskenvalaja Gillbergin talojen läheltä. Tontti saatiin, mutta siirto jäi, ja talo päätettiin lopulta myydä. Talon osti Eva Savonius, se siirrettiin keskustaan ja rakennuksesta tuli Ruotsalaisen tyttökoulun huoneisto. Uusi vaivaistalo oli tarkoitus rakentaa, "kun varat sallivat". ("Vaivaiset asetettiin vastaiseksi huudolle, eli vähiten maksua ottava sai köyhän hoitaakseen".) Vuonna 1861 köyhäintyöhuone vihdoin päätettiin rakentaa saadulle tontille, ja se valmistui vuonna 1862. Puisessa päärakennuksessa oli viisi huonetta, keittiö ja johtajan huone. Leipomo- ja ulkohuonerakennus rakennettiin kivestä, ja siihen sijoitettiin myös mm. kolme houruinkoppia. Rakennusta ei pariin vuosikymmeneen kuitenkaan käytetty köyhäinhuoneena, vaan köyhäin lasten kouluhuoneena. Vasta 1880-luvulla rakennus saatiin köyhäinhuollon käyttöön. Kesällä 1910 valmistui Myllymäen kaupunginosaan Kankaantaustan kylään vievän tien länsipuolelle uusi köyhäintalo ja mielisairasosasto. Vanha työhuone luovutettiin viereisen kaupunginsairaalan käyttöön kulkutautiosastoksi.
Helander, K. W.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Savo-Karjalassa 1890 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus, jonka alaotsikkona: "Suomen Naisyhdistyksen haaraosasto Kuopiossa" Koskee siveellisyysrikoksista annettuja tuomioita. Tyylistä päätellen voi olla Minna Canthin kirjoittama. Todennäköisesti tämä on se kirjoitus, jonka Lucina Hagman (Minna Canthin elämäkerta II s. 79) mainitsee Minna Canthin kirjoittamaksi jo 1886, mutta jonkalaista ei sen vuoden Kuopion lehdistä löydy. Kysymykseen liittyvässä polemiikissa esiintynyt Eräs ei voi olla Minna Canth. (Kannila, 1967.) Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/86668#?page=2
Väkeä rakenteilla olevan kaupunkiseurakunnan kirkon edessä lokakuussa 1934
kirkot
Kuvassa vasemmalla mustassa hatussa Aili Österblad, "Össi-täti"
Vakka-Suomea pitkin ja poikki : kirjoitelmia kotiseudulta
Kalanti
seurakunnat
pappilat
paikannimet
seurakuntahistoriat
kylät
Lisiä Uudenkaupungin historiaan. Ylipainos Uudenkaupungin Sanomista.
Ahtinen-Karsikko, Jussi
Laitila
Vakka-Suomen maamieskoulu
maatalousoppilaitokset
kouluhistoriikit
Karrakoski, F. M.
92.81
paikallishistoriat
Vehmas, Jukka
Vakka-Suomen nuorisoseurojen aluepiirin toimintakertomus ajalta 1923 - 33
nuorisoseurat
Tammisto, Viljami
Vakka-Suomen nuorisoseurojen aluepiiri
Vakka-Suomen päivät keskittyy kivitöihin
Vakka-Suomen seutukunta
Vakka-Suomen päivät
kivityöt
Turun Sanomat
Rautila
Artikkeli: Vakka-Suomen Sanomat 7.7.1995. s.4.
Vakka-Suomen Sanomat
sananlaskut
sananparret
murrekirjallisuus
Vakka-Suomi
Uudenkaupungin murre
Winter, Helmer
puukengät
Vilkuna, Kustaa
Vakuutusmiehen koira : Jouko Ollikaisen alkuelämänkerta
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. - Kannessa nimeke myös: Vakuutusmiehen poika
Ollikainen, Jouko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kena, Atso
kivenhakkaajat
kivenjalostus
kivenlouhinta
Lehdon kiviliike
hautajaiset
Valfrid Vaseniuksen kirje Minna Canthille 22.5.1892.
Agnes
Valfrid Vasenius
Oskar Emil Tudeer
Valfrid Vaseniuksen kirje Minna Canthille 24.7.1892.
Papin perhe
Valfrid Vaseniuksen kirjekonseptit Minna Canthille
kirjeet
Päiväämättömiä kirjekonsepteja. Yksi, keskeneräinen, konsepti on suomenkielinen ja se vastaa sisällöltään Vaseniuksen Minna Canthille lähetettämää kirjettä 22.5.1892. Tässä konseptissa Vasenius aloittaa siitä, mihin lähetetty kirje loppuu. Muut 17 lehteä ovat ruotsinkielisiä ja tuntuvat saman kirjeen harjoitelmilta. Tätä kirjettä ei luultavasti ole lähetetty.
runot
Paavo Cajanderin elinaikana hänen runojaan julkaistiin lähes pelkästään erilaisissa kokoomajulkaisuissa, kuten Hämäläis-osakunnan Kaikuja Hämeestä -albumissa. Vuonna 1898 ilmestyi kuitenkin Kansanvalistusseuran kustannuksella pieni kirjanen, johon oli koottu parikymmentä aiemmin muualla julkaistua runoa. Kokoelman aloittaa Cajanderin tunnetuin runo Isänmaalle, joka on paremmin tunnettu nimellä Maljanesitys isänmaalle (Yks voima sydämehen kätketty on...). Cajanderin koko runotuotanto koottiin kirjaksi runoilijan kuoleman jälkeen.
Cajander, Paavo
Julkaistu kirjana: Helsinki : Kansanvalistus-seura, 1898. - Teos ilmestyi Kansanvalistusseuran Helmiä Suomen runoudesta -sarjan kuudentena osana.
Ohjelmalehtinen Laitilan Välimetsän tuvan avajaisilta 20.10.1985.
Laitilan seurakunta
pakinat
Kajanto, Iiro, 1925-1997
Kalle-Kustaa
Kustannuspaikka tuntematon
Kajanto, Iiro
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Väljemmillä vesillä: Elämän laulu, Kuin leikkii lämmin säde suvipäivän, Väsyksissä.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
kaipaus
kuolema
luonto
nuoruus
vuodenajat
Koskenniemi, V. A.
Teos on taiteilijakirja. Ruskealla uusiopaperilla sinistä tekstiä ja sinisiä kukkaornamentteja. Liittyy samannimiseen näyttelyyn Galleria Katariinassa 8.11. - 26.11.2006.
Lampi, Marra
Dostojevski, F. M.
Lapinlahti
sisällissodat
kansalaissota
valkokaartit
valkoiset (kansalaissota)
1918
sotilaat
henkilöt
Nevalainen, Heikki
Kuva otettu mahdollisesti Kuopion kasarmilla. Kuvassa on valkoisten puolella taistelleita sotilaita. Seisomassa toinen vasemmalta ylärivissä Heikki Nevalainen Lapinlahdelta.
Lapinlahden kunnankirjasto
Anninpolku
Malm, Helga
Kola, Oiva
Kyrö, Jussi
Jomppanen, Erkki
Grönlund, Ilmari
Karvonen, Eemeli
Malm, Matti
Malm, Antti
kunnallispoliitikot
kunnallisneuvokset
liikennöitsijät
metsänhoitajat
Erkki Jomppanen, Oiva Kola ja Jussi Kyrö kulkivat ahkerasti ministerivierailuilla Helsingissä. Lähetystön matkojen tarkoituksena oli rahoituksen hankkiminen julkista rakentamista varten. Matkoilla sattui myös kommelluksia, joista on jäänyt juttuja elämään. Eräs sellainen oli hevosen osto ja kuinka siitä selvittiin. Kunnallisvaikuttajien lisäksi Inarissa oli myös muita vaikuttajia eri sektoreilla. Ilmari Grönlund toimi metsäpäällikkönä ja siinä sivussa hoiteli muitakin asioita. Sota-aikana Pennasen joukot tarvitsivat huoltoajoja Luttojoen yli. Tavaroiden kuljetuksesta vastasivat paikaliset miehet. Eräälle tällaiselle reissulle mukaan lähtivät Grönlund ja Karvonen. Tällä reissulla Grönlund ylennettiin erikoisen tapahtuman kautta vänrikiksi. Usko muistelee myös kanssakäymistään Helga Malmin kanssa. Henkilöiden välit olivat varautuneet ja kaikenlaisia sattumuksia tapahtuikin. Tällä kertaa huutokaupassa.
Luostarinen, Usko August
Vaattovaara, Merja
Aikio, Sammeli Aleksanteri (Laulu-Sammeli)
Mansikka-Aho, Vilho
Vallihautojen kaivutyöt Saarijärven kirkonkylässä 1915-16
Hänninen, Eeti
Valmistuksia keisari Aleksanteri I:sen matkaa varten Kajaaniin elokuussa 1819
Kajaani
historia
paikallishistoria
1800-luku
Aleksanteri I
vierailut
Ennen Aleksanteri I:n vierailua Kajaanissa kesällä 1819 valmisteltiin hänen saapumistaan huolella. Oulun läänin silloinen maaherra Samuel von Born vaati kirjeellä kruununvouti Daniel Elfvingiltä, että hänen majesteetilleen on varattava vähintään 100 hevosta. Hevosten tuli olla parhaimpia, hyvätapaisimpia, säyseitä ja voimakkaita. Myös keisarin käyttämät tiet tuli valmistella hyvään kuntoon, sekä rakennettava Vuolijoelle venelaituri. Kirjeen johdosta kruununvouti Elfving julkaisi kuulutuksen kirkossa, jossa hän määräsi, mistä taloista oli lähetettävä minkäkin verran hevosia. Kuulutuksessa myös uhattiin sakoilla kaikkia, jotka laiminlöisivät keisarin vierailun valmisteluita. kajaaninjoen yli rakennettu silta kunnostettiin ja sen kaidepuut maalattiin punamaalilla. Ämmänkoskelle tehtiin laituri keisarin maallenousua varten, ja linnan raunioille rakennettiin parveke, jonne noustiin kiviportaita pitkin. Pappilasta keisarille varattiin asunto ja hänelle valmistettiin päivällinen. Keisarin käynnin johdosta sai Kajaanin silloinen pormestari Carl Georg Flander kollegiasessorin arvon.
Enwald, Gustaf
Aleksanteri I:n Kajaanin-vierailusta kertoo myös artikkeli http://digi.kirjastot.fi/items/show/125962.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Laitila, Simo