Kontiolahti
kirjailijat
exlibrikset
Lydecken, Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti – 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Hämäläinen, Väinö (piirtäjä)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
exlibrikset Lydecken
Arvid
rakennuspiirustus
rakennukset
kunnalliskodit
köyhäinhoito
hoitolaitokset
korjausrakentaminen
Hämeenlinna
Renko
1930-luku
Vuoden 1923 alusta voimaan tullut uusi köyhäinhoitolaki uudisti merkittävästi kuntien köyhäinhoitoa. Uusi laki velvoitti mm. rakentamaan kunnalliskoteja. Rengossa kunnalliskotia hankittiin ensi alkuun yhdessä naapurikuntien kanssa, mutta päädyttiin lopulta kuitenkin oman laitoksen rakentamisen kannalle. Kunnalliskodin tontti ostettiin vuonna 1925, ja kunnanvaltuusto hyväksyi uuden kunnalliskodin piirustukset alkuvuodesta 1927. Rakennusurakka annettiin Kalle Ihamäelle, ja vielä kesken rakentamisen taloon päätettiin mm. asentaa keskuslämmitys. Rakennus valmistui syksyllä 1929. Loppuvuosi kului kunnalliskodin kalustamiseen: hankittiin mm. rautaiset sängyt, mutta pöydät ja tuolit teetettiin oman kylän puusepillä, "sillä toivottiin ne tulevan vahvemmat kuin tehtaassa tehdyt". Vihkiäisiä päästiin viettämään 26. tammikuuta 1930, ja kunnalliskodin ensimmäisenä johtajattarena aloitti peräti yhdentoista hakijan joukosta valituksi tullut Hilma Viinanen. Päärakennuksessa tehtiin vuonna 1938 korjauksia, joihin digitoitu rakennuspiirustus liittyy.
Hämeen läänin maanviljelysseuran rakennustoimisto
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
yritykset
myymälät
kauppa
liikerakennukset
liike-elämä
elinkeinoelämä
teollisuus
paikallishistoria (historia)
1910-luku
Hämeenlinnan liike-elämä ja liikkeet -teos alkaa historiallisella katsauksella kaupungin elinkeinoelämään. Historiikin on kirjoittanut Väinö Hämeen-Anttila, ja se ulottuu vanhan kaupungin ajoista 1600-luvulta aina 1900-luvun alkupuolelle. Teokseen sisältyvät myös Arvi A. Kariston kirjoittamat Hämeenlinnan kauppayhdistyksen sekä Hämeenlinnan käsityöläis- ja tehtailijayhdistyksen lyhyet historiikit. Hämeenlinnan nykyiset liikkeet -otsikon alla esitellään kattavasti kaupungin 1910-luvun alun liike- ja teollisuusyritykset. Tässä osiossa luetellaan kaikki Hämeenlinnan huomattavimmat liikkeet, tehtaat, kaupat ja työpajat. Esittelyjä on yli 150 eri liikkeestä, ja useimmista liikerakennuksista on myös pieni valokuva. Teos antaakin monipuolisen kuvan kaupungin elinkeinoelämästä 1910-luvun alussa.
Hämeen-Anttila, Väinö
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Arvi A. Karisto osakeyhtiö, 1911.
Arvi A. Karisto osakeyhtiö
Karisto, Arvi A.
kaunokirjallisuus
kertomukset
Hämeen-Hinttu eli hämeenlinnalainen kauppias Heikki Kekäläinen julkaisi omalla kustannuksellaan tämän 1800-luvun loppupuolen Hämeenlinnaan sijoittuvan tarinan. Alkuosassa kuvaillaan poikien leikkejä ja koulun aloitusta uudessa ja komeassa kansakoulurakennuksessa. Monia muitakin hämeenlinnalaisille tuttuja paikkoja ja rakennuksia mainitaan. Teoksen loppuosa on kaupungin lähistöllä sijaitsevan kartanon tyttären rakkaustarina. Epäonnistuneen avioliiton jälkeen Maini löytää vihdoin onnen lapsuudentoverinsa Sulon kanssa.
Hämeen-Hinttu
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Tekijä, 1912
Hämeenlinnan kaupungin kansankirjaston lisäluettelo 1 : (v. 1912–1916)
kirjastot
yleiset kirjastot
luettelot
kirjastoluettelot
kokoelmaluettelot
Hämeenlinnan kansankirjasto
Hämeenlinnan kirjaston kokoelmaluetteloa vuodelta 1912 täydentää neljä vuotta myöhemmin painettu lisäluettelo, joka sisältää kirjaston hankinnat vuosilta 1912–1915. Neljän vuoden aikana kirjastoon on hankittu uutta kirjallisuutta alle kahdeksansataa nimekettä, josta "lasten ja nuorison kirjallisuutta" on noin seitsemänkymmentä nimekettä. Lisäksi luettelossa on viitisenkymmentä aikakauslehteä. Tuotteliasta kauttaan 1910-luvulla elivät mm. kirjailijat Eino Leino, Hilja Haahti, Väinö Kataja, U. W. Walakorpi ja Kyösti Wilkuna, joilta kaikilta on hankittu kirjastoon useita nimekkeitä.
Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto, 1916.
Hämeenlinnan kaupungin kansankirjaston kirja-luettelo v. 1912
Kirjastot julkaisivat 1800-luvun lopulla ja vielä 1900-luvun alkupuolellakin kirjaluetteloitaan painettuina. Luetteloita myytiin asiakkaille, jotta nämä saattoivat jo kotona tutustua kirjaston tarjontaan. Hämeenlinnan kansankirjaston luettelossa vuodelta 1912 on vähän yli kolmetuhatta nimekettä, joista suurin osa kuuluu kaunokirjallisuuden luokkaan. Lasten ja nuorten kirjoja sekä tietokirjallisuutta eri aloilta oli tarjolla vuonna 1912 vielä niukasti. Eniten valinnanvaraa oli uskonnollisten kirjojen lukijoilla. Suuri osa luettelon kirjoista on edelleen olemassa Hämeenlinnan kaupunginkirjaston varastoissa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupungin kansankirjasto, 1912.
1890-luku
Hämeenlinnan kaupungin kansankirjaston asiakkaaksi haluava täytti esipainetun lomakkeen kahden todistajan läsnäollessa. Lomake vuodelta 1893 on säilynyt Hämeenlinnan kaupunginmuseon kokoelmissa.
kartat
kaupunkikartat
asemakaavat
kaupunkikeskustat
Kiistala
Kauriala
Myllymäki
Sairio
1920-luku
Hämeenlinnan kaupungin vuoden 1926 asemakartta on laadittu Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttorissa. Asemakartta kattaa kaikki vuoteen 1926 mennessä virallisen (keskusta, Kiistala, Kauriala) tai epävirallisen (Myllymäki, Sairio) asemakaavan saaneet kaupunginosat. Kaurialan kaupunginosan kaava oli vahvistettu vuonna 1925, mutta se ei koskaan toteutunut tässä kartassa esitetyllä tavalla. Karttaan on merkitty tonttien numerot ja kadunnimet suomen kielellä. Moni keskustan kaduista oli pari vuotta aikaisemmin saanut uuden nimen. Alkuperäisen kartan mittakaava on 1:6000 ja koko 74 x 69 cm. Karttaa säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Hämeenlinnan kaupungin rakennuskonttori
ohjekirjat
1800-luku
1860-luku
sosiaalihuolto
Vuoden 1852 Armollinen asetus yleisestä vaivaistenholhouksesta Suomessa määräsi köyhäinhoidon yhteiskunnan pakolliseksi tehtäväksi. Hämeenlinnan kaupungillekin laadittiin asetuksen perusteella oma köyhäinhoitosäännöstö muutaman vuoden päästä. Kaupungin köyhäinhuoltoa määrättiin hoitamaan johtokunta eli vaivaishoitohallitus, jonka jäsenet toimivat myös kaupungin kahdeksan piirin "päälysmiehinä". Päälysmiehen tehtävänä oli pitää "lähimpää waiwaisten peräänkatsantoa" omassa piirissään. Vaivaisapuun oikeutetut ryhmät oli määritelty keisarillisessa asetuksessa, ja ne toistetaan myös Hämeenlinnan säännöissä. Tarkkoja säännöksiä annetaan myös siitä, millä perusteilla ja minkälaista apua missäkin tilanteissa voidaan myöntää. Vaivaishoitosäännöt on kirjattu sekä ruotsin että suomen kielellä.
Hämeenlinnan kaupunki
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : (G. E. Eurén), 1860
koulut
lyseot
Hämeenlinnan lyseon toverikunta järjesti pitkäksi perinteeksi muodostuneita huvitilaisuuksia jo 1800-luvun puolella. Vuonna 1891 Seurahuoneen salissa nähtiin mm. kaksi huvinäytelmää. Ohjelmassa oli myös tanssia ja laulua.
Hämeenlinnan lyseen toverikunta
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1891.
matkailu
nähtävyydet
Aulanko
matkaoppaat
Hämeenlinnan vanhimman matkaoppaan toimitti Hämeenlinnan matkailijayhdistys ja kustansi Arvi A. Karisto osakeyhtiö vuonna 1915. Oppaan alkuosa sisältää melko laajan katsauksen Hämeenlinnan kaupungin historiaan. Sen jälkeen esitellään matkailijoille palvelujaan tarjoavat liikkeet ja kaupungin nähtävyydet. Hämeenlinnassa esim. majoituspalveluja tarjosi vuonna 1915 kaksi hotellia ja peräti seitsemän matkustajakotia. Halvimmillaan matkustavainen saattoi yöpyä O. Lahtisen vieraskodissa yhdellä markalla ja kahdellakymmenelläviidellä pennillä, kun taas vaativampi matkailija maksoi Kaupunginhotellin parhaasta huoneesta kahdeksan markkaa. Oppaan lopuksi esitellään Hämeenlinnasta Kangasalle ulottuva laivareitti, jolla "uudet ajanmukaiset laivat välittävät säännöllistä liikennettä kesäiseen aikaan". Opas jakaa tietoa reitin varrella vastaan tulevista nähtävyyksistä alkaen Hämeenlinnan puistoista ja päätyen Kangasalan harjuille. Hugo Standertskjöldin omistama Karlbergin kartano eli Aulanko mainitaan maankuuluna matkailukohteena, ja myös muut reitin varrella olevat kartanot esitellään tarkasti omistajatietoineen.
Hämeenlinnan matkailijayhdistys (toim.)
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna, Karisto, 1915.
Karisto
äänitteet
äänitiedostot
Hattula
Kangasala
laivamatkailu
kartanot
maisema
sisävesiliikenne
Vuonna 1915 ilmestyneen Hämeenlinnan matkaoppaan loppuosassa on kuvaus Hämeenlinnasta Kangasalle ulottuvasta laivareitistä, jolla "uudet ajanmukaiset laivat välittävät säännöllistä liikennettä kesäiseen aikaan". Opas jakaa tietoa reitin varrella vastaan tulevista nähtävyyksistä alkaen Hämeenlinnan puistoista ja päätyen Kangasalan harjuille. Hugo Standertskjöldin omistama Karlbergin kartano eli Aulanko mainitaan maankuuluna matkailukohteena, ja myös muut reitin varrella olevat kartanot esitellään tarkasti omistajatietoineen. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Panu Koskinen.
Hämeenlinnan matkailijayhdistys, toimittaja
Julkaistu painettuna kirjassa: Hämeenlinna : oppaaksi matkailijoille. - Hämeenlinna : Karisto, 1915.
Hämeenlinnan puhelinosakeyhtiön nimiluettelo vuonna 1926
puhelinluettelot
puhelinlaitokset
Hämeenlinnan puhelinosakeyhtiö
mainokset
ilmoitukset
Vuoteen 1926 tultaessa telefooni-osakeyhtiö oli muuttunut puhelinosakeyhtiöksi ja puhelinnumeroiden määrä Hämeenlinnan kaupungissa oli lisääntynyt kymmenessä vuodessa yli kahdella sadalla. Varattuja puhelinnumeroita oli 672 tämän puhelinluettelon ilmestyessä. Yhtiön jäsenet luetellaan edelleen sekä aakkosjärjestyksessä että numerojärjestyksessä. Aakkoselliseen luetteloon on nyt lisätty myös tilaajien katuosoitteet, joita vuoden 1916 puhelinluettelossa ei vielä ollut. Hämeenlinnan keskusasemaan liittyviä maaseutukeskusasemia on yli neljäkymmentä, ja puhelimien määrä maaseudulla on lisääntynyt merkittävästi. Puhelimen käyttöön annetaan luettelossa varsin perusteellinen opastus, ja myös puhelutaksat ovat selkeästi esillä. Syyne Kiviluodon kangaskauppa, I. Serginin parturiliike ja monet muut paikalliset liikkeet ja yritykset ovat lisäksi saaneet ilmoitustilaa puhelinluettelon sivuilta.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan puhelinosakeyhtiö, 1926.
Hämeenlinnan puhelinosakeyhtiön nimiluettelo v. 1935
Hämeenlinnan puhelinosakeyhtiön vuonna 1935 julkaisemassa luettelossa on 833 puhelinnumeroa Hämeenlinnan kaupungin alueelta. Puhelinyhtiön jäsenet luetellaan edelleen sekä aakkosjärjestyksessä että numerojärjestyksessä, ja akkosellinen luettelo sisältää myös katuosoitteet. Myös maaseutukeskusasemiin liitetyt numerot ovat mukana luettelossa ja ilmoitussivujen määrä on entisestään lisääntynyt.
Alkuperäisen teoksen julkaisutiedot: Hämeenlinna, 1936
Hämeenlinnan telefoniyhtiö
Hämeenlinnan telefooniosakeyhtiö
1891
Hämeenlinnan telefooni-osakeyhtiön nimiluettelo vuodelta 1891 sisältää luettelon yhtiön jäsenistä sekä numerojärjestyksessä että aakkosjärjestyksessä. Luettelossa on 103 puhelinnumeroa, ja lisäksi luetteloon on painettu valmiiksi numerot kymmenelle seuraavalle tilaajalle. Numeron yksi omistaja oli Suomen yhdyspankki. Numero kaksi kuului kauppias ja pankinjohtaja A. Bogdanoffille, yhdelle puhelinyhdistyksen perustajajäsenistä. Numerolla kolme taas saattoi soittaa rautatieasemalle. Luetteloon on tehty käsinkirjoitettuja korjauksia ja lisäyksiä ilmeisesti telefoniyhdistyksen muuttuessa telefooniosakeyhtiöksi, sillä korjattu luettelo on päivätty vuodelle 1893. Alkuperäinen luettelo on Hämeenlinnan kaupunginarkiston kokoelmissa.
Hämeenlinnan telefooni-osakeyhtiön nimiluettelo vuonna 1916
Vuonna 1915 ilmestynyt Hämeenlinnan telefooni-osakeyhtiön nimiluettelo sisältää luettelon yhtiön jäsenistä sekä aakkosjärjestyksessä että numerojärjestyksessä. Luettelon ilmestyessä Hämeenlinnan kaupungissa oli käytössä jo 465 puhelinnumeroa. Hämeenlinnan telefooni-keskusasemaan liittyivät Hattulan, Hauhon, Iittalan, Kalvolan, Janakkalan, Lammin, Lopen, Maatialan, Rengon, Toijalan, Tuuloksen, Turengin, Tyrvännön, Urjalan ja Vanajan maaseutukeskusasemat, joiden puhelinnumerot myös ovat luettelossa. Puhelu kaupungista maaseudulle maksoi 5 penniä. Kaupunkien väliset puhelut yhdistettiin "erityisestä interurbana osastosta". Luettelo sisältää myös tiedot näiden interurbana-puheluiden hinnoista sekä runsaasti ohjeita ja sääntöjä puhelimen käytöstä. Puhelimen käyttäjää neuvotaan mm. tulemaan puhelimeen heti soiton kuultuaan ja sovittamaan äänensä vahvuuden linjan pituuden mukaan.
Hämeenlinnan telefooni-osakeyhtiö
Ruokalista - H:linnan V.P.K:n 20:s vuosijuhla
ruokalistat
juhlat
Palokunnat
Hämeenlinnan vapaapalokunta
Hämeenlinnan vapaapalokunta vietti kaksikymmenvuotisjuhliaan 20. päivänä elokuuta 1893. Samassa yhteydessä vihittiin käyttöön vastavalmistunut palokunnatalo. Juhlassa nautittiin mm. "uunipaistettua liikkiötä ja pyypaistia sallatin kera". Tämä oli ensimmäinen Hämeenlinnan vapaaehtoisen palokunnan vuosijuhla, jossa ei tarjottu lainkaan alkoholijuomia.
Hämeenlinnan V.P. K.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1893.
Hämeenlinnan verkatehdas
Verkatehdas
hinnastot
tuoteluettelot
Hämeenlinnan verkatehtaan valmistamien puku- ja kappakankaiden, sheviottien ja diagonaalien ym. kankaiden hintaluettelo tuli voimaan tammikuun 17. päivänä 1938. Kansalliskirjaston pienpainatekokoelmasta on digitoitu Verkatehtaan hintaluettelo myös vuodelta 1939. Hämeenlinnan verkatehdas oli perustettu vuonna 1895 ja se oli toiminnassa aina vuoteen 1963.
Hämeenlinnan Verkatehdas Oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1938 ja 1939.
Laukaa
Kananen, Taimi
Laukaan kansalaisopisto
kansalaisopistot
rehtorit
Hammaren-Jokela, Päivi
Keuruun kaupunginkirjasto
Laukaassa sijaitsevan Tie-ja vesirakennuslaitoksen konekorjaamon syntyvaiheista nykypäivään
Hammaren, Mikko
Saarijärven kirkon maalauksia kolmelta vuosisadalta : vanha kirkko ja Johan N. Backmanin alttaritaulut
Hanka, Heikki
Hanna Aspin kirje Minna Canthille 10.7.1896.
kirjeet
Minna Canth
Hanna Asp
Minna Canthin kuolema
Kirjeessä ei ole päiväystä eikä vuosilukua. Kirje on kirjekuoressa, joka on päivätty 14.5.1897. Minna Canth kuoli 12.5.1897. Allekirjoituksena on pelkkä "Hanna". Kirjeen sisällöstä päätellen kyseessä on mitä ilmeisimmin Hanna Asp.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Hanna Canthin kirje Minna Canthille [9.11.1888].
Kovan onnen lapsia
teatteri
Hanna Canth
Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta siinä on kuvaus Kovan onnen lapsien esityksestä 9.11.1888, ja kirje on kirjoitettu heti esityksen jälkeen.
Hanna Canthin kirje Minna Canthille 12.11.1888.
Hanna Canthin kirje Minna Canthille 27.9.1889.
suomalaisuus
Suomalainen seura
Hanna Canthin kirje Minna Canthille 8.4.1888
Suomalainen teatteri
Kaarlo Bergbom
Emilie Bergbom
Hanna Canthin kirje äidilleen Helsingistä.
Hanna Kunnaksen kirje Minna Canthille 23.10.1895.
spiritismi
Hanna Kunnas
Hanna Kunnaksen kirje Minna Canthille 2.5.1896.
teosofia
Hanna Kunnaksen kirje Minna Canthille 6.1.1896.
kirjallisuus
"Hanna Rothman'in ja Elisabeth Alanderin laitokset" säätiön Ebeneserkoti : Helsinki, Helsinginkatu 3-5
päivähoito päiväkodit Ebeneserkoti
Hanna Rothman'in ja Elisabeth Alanderin laitokset -säätiö
Helsingin kaupunginkirjasto
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 10.2.1893.
Sylvi
näytelmät
Hannes Gebhard
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 2.3.1891.
Papin perhe
omistusoikeus
palkkiot
Kustannusosakeyhtiö Otava
Kirje on kirjoitettu Kustannusosakeyhtiö Otavan viralliselle kirjepaperille.
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 10.12.1892.
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 15.11.1892.
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 19.12.1892.
julkaisutoiminta
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 23.1.1892.
Novelleja 1-2
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 3.2.1892.
Köyhää kansaa
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 4.10.1892.
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 5.11.1892.
Valvoja
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 6.12.1892.
Hannes Gebhardin kirje Minna Canthille 9.11.1892.
Karjala
historia
luonto
Kuvaelmia Suomen maakunnista, osa 3, sisältää tietoa 1800-luvun Karjalasta sekä kihlakunnista ja paikkakunnista.
Hannikainen, P.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 KUV
Wilenin ja Kumpp. Kirjapaino
kivirakennukset
matkustajakodit
hotellit
majoitusliikkeet
ravintolat
asuinrakennukset
asunto-oskeyhtiöt
arkkitehtuuri
klassismi
Keinusaari
Possentie 1
Hämeentie 9
Rautatiehotelli
Matkustajakoti Vanaja
Matkustajakoti Vanajan, entisen Rautatiehotellin, liike- ja asuinrakennuksen rakennutti vuosina 1928–1929 asunto-osakeyhtiö Posse, johon kuuluivat Hämeenlinnan pormestari August Kaulén, maanmittausinsinööri Leonard Sara ja varatuomari Yrjö Sandelin. Arkkitehti Arvo Hänninen suunnitteli rakennuksen näiden kolmen perheen asuinrakennukseksi. Asunnot sijaitsivat talon toisessa kerroksessa. Kahdessa asunnossa oli viisi huonetta, keittiö ja palvelijan huone, yhdessä neljä huonetta, keittiö ja palvelijanhuone. Kellarikerroksessa pihan puolella oli talonmiehen asunto ja autotallit. Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsivat kuitenkin alusta lähtien hotelli- ja ravintolatilat, jotka taloyhtiö omisti. Talossa asui 1930-luvulla mm. arkkitehti Harry W. Schreck. Teollisuusneuvos Mikko Kaloinen osti kiinteistön 1930-luvun lopulla, ja siinä asui tämän jälkeen Kaloisen sukulaisia ja hänen omistamiensa yritysten toimihenkilöitä. Ulkoasultaan klassistinen matkustajakoti Vanaja on säilynyt lähes ennallaan. Ullakon kattoikkunat on vesikaton uusimisen yhteydessä siirretty pihan puolelle. Katolla on myös tiettävästi ollut ns. kattoratsastaja. Toisessa kerroksessa on vielä jäljellä alkuperäisiä taidemaalari Aarre Heinosen tekemiä koriste- ja kattomaalauksia. Rakennus on nykyään asuinkäytössä. Kiinteistöä on peruskorjattu ja nykyiseen taloyhtiö as oy Hämeenlinnan Possentie 1:een kuuluu 12 asuinhuoneistoa. Ensimmäisen kerroksen hotelli- ja ravintolatilojen tilalle on rakennettu seitsemän huoneistoa. Kellarikerroksessa sijaitsee entinen talonmiehen asunto sekä aputilojen ja saunan lisäksi mm. kolme autotallia.
Hänninen, Arvo
Hänninen, Eeti
Laukaus Kukonhiekassa jouluyönä : muistelma kolmikymmenluvulta
Vallihautojen kaivutyöt Saarijärven kirkonkylässä 1915-16
Muistelmia itsenäisyytemme alkuvuodelta 1917
Lapsuuteni aikaisia joulutapoja ja ensimmäinen joulukirkkoni v. 1910