Valo-optista mittausta suorittamassa Erkki Huotari 1967
Keitele
valokuvat
tietyöt
1960-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleellä suoritettu tiesuunnitelmaan kuuluvaa ns. valo-optista mittausta. Insinöörioppilas Erkki Huotari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.7.1967.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Koppelo
Veskoniemi
Inarijärvi
Jääsaari
Moossinanselkä
Kaskamosaari
Vastusjärvi
Kaamanen
Kiviniemi, Lauri
Kiviniemi, Esa
Kiviniemi, Aleksi
Puolakka, Juho Kasper (Kasperi)
Ropponen, Kyllikki
luonnonilmiöt
yliluonnolliset olennot
paranormaalit ilmiöt
"Akat ne tieltä pallaa, mutta pallaa ne joskus miehetkin", totesi Lauri Kiviniemi, kun outo valoilmiö palautti Jääsaaren kämpälle matkalla olleet miehet takaisin kotiin. Moossinanselältä oli ilmestynyt traktorin eteen valopallo, jonka kaikki kyydissä olleet miehet olivat yhtäaikaa huomanneet. Ilmiötä oli porukassa ihmetelty, mutta matkaa oli päätetty jatkaa. "Tämä ei ole oikia homma", olivat miehet todenneet, kun ilmiö oli pysäyttänyt heidän toistamiseen. Jääsaaren kämpällä miehiä odotellut Kasperi Puolakka oli lähtenyt seuraavana päivänä katsomaan, missä matkalaiset viipyvät, ja hän oli havainnut valtavan railon jäässä. "Valoilmiö pelasti meidät varmalta kuolemalta", toteaa Erkki Kyrö muistellessaan 50 vuoden takaisia tapahtumia. Tapahtumasta oli kirjoitettu mm. Seura-lehdessä ja paikalla oli käynyt myös tutkijoita, mutta he eivät olleet löytäneet mitään ihmeellistä tapahtumapaikalta.
Kyrö, Erkki Topi Johannes
Vaattovaara, Merja
Joensuu
henkilöt
kirjastot
Keldan, Anton Gustaf
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen oli alkanut syntyä ajatus yleisen lainakirjaston perustamiseksi. Joensuun kirjastohistoria lähti kehittymään kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldanin (1834—1899) ansiosta: hän ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
toinen maailmansota
evakot
Pelastusarmeija
päiväkodit
Gävlenlinna
Joensuun Papinkadulla sijaitseva Gävlenlinna on kaupungin vanhin päiväkoti. Rakennuksessa on toiminut 1970-luvulla myös sokeritautineuvola.
rakennukset
Granskog, Vilhelm
Joensuun lainakirjasto toimi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Raittusseuran salissa, eli raittiusmies Vilhelm Granskogin talossa.
Kontiolahti
Höytiäinen
Pyhäselkä
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata, mutta vuonna 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä, mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita. Oheinen kuvapari (tässä nämä kaksi kuvaa yhdistetty kuvankäsittelyllä) on julkaistu Karjalan Maa -lehdessä vuonna 1977. Kuva on yhdistetty Höytiäisen järvenlaskuun. Asiaa vastaan puhuu kuitenkin useampikin seikka. Historioitsija Terho Könönen huomautti, ettei maasto sovi Höytiäisen kanavasuuhun, sillä vasta lasku on kaivertanut kanavan jyrkät muodot ja Puntarinkosken kalliot esiin. Kuvat ovat lisäksi epäilyttävän hyvälaatuisia. Puissa ei myöskään ole lehtiä, vaikka Höytiäinen purkautui elokuun alussa ja voimakkain virtaus oli jo ohi 18.8.1859.
Yhdistelmä kahdesta kuvasta. Samat kuvat julkaistu Karjalan Maa -lehdessä 10.2.1974. Tässä yhteydessä kuvaajaksi mainittiin Joensuussa toiminut eläinlääkäri.
Pielisjoki
Ilosaari
urheilu
liikunta
uimalat
Joensuun kaupunki rakennutti Ilosaareen puurakenteisen uimalan vuonna 1907. Oikealla kuvassa on katsomo, joka on edelleen paikallaan. Taustalla näkyy kaupungintalo.
Joensuun Työväenyhdistys
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on oletettavasti vuosilta 1928—30, jolloin teatteri esitti näytelmää Mustalaisruhtinatar.
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Valokuva näytelmästä Keltainen vaara.
kaupungintalot
puurakennukset
rautatieasemat
sillat
Itäsilta
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava.
Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan vuonna 1864. Kaupungin pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Silta yhdisti kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava. Kuvassa sillan takana vastarannalla häämöttää vuonna 1911 rakennettu tyttölyseo.
Vuoden 1911 jälkeen.
historia
Joensuun kaupunginkirjasto
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een.
lastenkirjastot
Härkönen
Aappo
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 lastenosasto sai oman tilan, kun kaupungintalolla olevan museon yksi huone luovutettiin kirjaston käyttöön. Taiteilija Aappo Härkönen maalasi seinille satuaiheisia maalauksia.
Joensuun kaupungintalo
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m2 uutta tilaa. Kirjastonhoitaja Katri Kokkonen työssään uusituissa tiloissa lainausosastolla.
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m2 uutta tilaa lainausosastolle.
Joensuun kaupungintalo valmistui lopullisesti vuonna 1914. Kirjastolle ja lukusalille oli varattu kolme huonetta kaupungintalon kolmannesta kerroksesta. Kirjasto muutti uusiin tiloihin lokakuussa 1914. Kirjasto toimi kaupungintalossa vuoteen 1961, jolloin se muutti Joensuun tyttökoulun entisiin tiloihin Rantakatu 30:een. Vuonna 1949 kirjasto sai kaupungintalolta 247 m² uutta tilaa lainausosastolle.
sairaalat
Niinivaara
Pohjois-Karjalan keskussairaala valmistui vuonna 1953 Niinivaaran kaupunginosan laelle. 12-kerroksinen, 45 metriä korkea rakennus näkyy kilometrien päähän aina Kolille saakka.
maisema
Kauppakatu
Pankkitalo
posti
koulut
sairaanhoito-oppilaitokset
torit
kauppahallit
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (1)
kulttuuri
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (4)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on vuoden 1932—1933 näytäntökaudelta näytelmästä Vanha Heidelberg.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (5)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuvassa ilmeisesti yksi Työväen teatterin johtajista.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (6)
Joensuun tyttölyseo
Koulukatu
Joensuun tyttölyseo muutti 1956 uuteen koulurakennukseen Koulukadulle, ja se toimi tyttölyseona vuoteen 1974 saakka. Silloin rakennuksessa aloitti tyttöjen ja poikien yhteinen Keskustan lukio.
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle Rantakadulle. Rakennuksessa on toiminut myös kaupunginkirjasto vuosina 1961-1992. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle ja uusi kirjastotalo Koskikadulle vuonna 1992.
Pohjois-Karjala
Juuka
Juuan kirjasto
Valokuvaaja Matti Nevalainen (Jyskä)
Valokuvaaja Matti Nevalainen
Eno
Kaltimo
Kaltimon voimalaitos
vesivoimalat
patoaltaat