Joensuu
postikortit
Siltakatu
rakennukset
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
exlibrikset
Härkönen, Iivo
opettajat
Karjala
karjalaisuus
Iivo Härkönen (25.8.1882 Suistamo - 28.8.1941 Helsinki) oli kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista, ja toimi opettajana Suistamolla, Salmissa ja Helsingissä. Vuodesta 1908 Härkönen työskenteli myös toimittajana. Hän oli Karjalan Sivistysseuran sihteeri, toimistonjohtaja ja aikakauslehden toimittaja vuosina 1906–1938, Itä-Karjalan toimituskunnan osastonjohtaja ja kansliapäällikkö 1918–1922, pakolaistoimikunnan sihteeri kouluhallituksessa 1922–1924 sekä Suomen Kirjailijaliiton sihteeri 1920–1941 ja rahastonhoitaja 1924–1941. Härkönen kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900-1903. Hän julkaisi useita kaunokirjallisia teoksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
henkilöt
kauppiaat
hautajaiset
Kutsu Johan Victor Mannelinin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
raittius
järjestöt
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi. Raittiusyhdistyksen kantavia voimia oli joensuulainen satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen jäsenmaksulistasta löytyy sellaisia nimiä, kun Judin, Wahlgrén, Collan, Mononen, Koponen, Kurki, Hindikka, Karvonen, Forsberg, Sivonen, Kinnunen, Österholm, Paldan, Wänskä, Björklund, Terä, Torkkel, Thuring jne.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
juhlavuodet
juhlat
kutsukortit
urheilukilpailut
Joensuun Kataja
Joensuun Yritys
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
sähkeet
Smithin perheen osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (1)
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Tervehdys Sortavalan diakonissalaitoksesta 1920 : 20.
Laatokan Karjala
Sortavala
Sortavalan diakonissalaitos
evankelis-luterilainen kirkko
lähetystyö
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.5051 TER
Suomen Sisälähetysseuran r.y. Kirjapaino
Nurmeksen kauppalan Kansakoulun vihkiäiset
Pohjois-Karjala
Nurmes
Nurmeksen kauppala
kansakoulu
Keskuskansakoulu
tapahtumat
käsiohjelmat
Nurmeksen Musiikkiyhdistyksen mieskuoro
JR 3:n soittokunta
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1913-1914
koulut
opettajankoulutuslaitokset
toimintakertomukset
Sortavalan seminaari
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. (Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969) Lukuvuosi 1913-1914 oli Sortavalan seminaarin 34. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
pikkujoulut
vaakunat
Ilosaareen vuonna 1955 avatun Karjalantalon Pikkujoulujunassa esiintyi avajaisvuonna Niilo Tarvajärvi. Samalla pyydettiin ehdotuksia kaupungin uudeksi vaakunaksi. Uusi, Toivo Vuorelan suunnittelema vaakuna hyväksyttiin käyttöön vuonna 1957.
Ilomantsi
Pohjois-Karjalan sydäntautiyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – ILOMANTSI
kirjat
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus löytyy Ungdoms Postilla -kirjasta vuodelta 1882.
Juuka
Kutsu Karolina Tuhkasen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Ruutu, Onni
Ruuth, Onni
pormestarit
Onni Uljas Ruutu (11.10.1894-15.11.1972), vuoteen 1934 Ruuth, oli lakitieteen lisensiaatti ja toimi Joensuun pormestarina vuosina 1922-1964. Hänen vaimonsa Paula Ruutu toimi Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnnajohtajana vuosina 1936-1953. Exlibris on painettu leimasimella kirjan nimiölehdelle.
Hällström, Emilia
Thilda Beyrathin kortti Emilia Hällströmille. Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Hautajaiskutsu : Maria Kristina Neppenström
Neppenström, Maria
Kutsu Maria Kristina Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Kutsu Suomen 61. Yleisen Raittiuskokouksen illalliselle
alkoholi
kokoukset
Raittiusyhdistys Wesa
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
häät
Kutsu Axel Alfthansin ja Berta Nysténin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesääntö
lautakunnat
säännöt
metsät
metsänhoito
metsänvartijat
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesäännön allekirjoittivat vuonna 1917 Oskari Lavola ja Niilo E. Lampinen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Kutsu : Olga Hellstén ja Arthur Fabritius
Viipuri
Kutsu Olga Hellsténin ja kaupunginviskaali Arthur Fabritiuksen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto–Pohjois-Karjalan museo
iltamat
käsityöt
Joensuun käsityö- ja tehdasyshdistys
Kutsu Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen perheiltamaan sekä pikkujouluun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
SKS:n kirjapaino
Hans kejserliga majestäts nådiga Manifest
asiakirjat
perustamiskirjat
Joensuun kaupungin perustamiskirja on vuodelta 1884. Sen on allekirjoittanut kreivi Alexander Armfelt, joka toimi tuolloin valtiosihteerinä ja asian esittelijänä. Tsaari Nikolai I hyväksyi Joensuun perustamisasiakirjat 29.11.1848.
Kuolinilmoitus : Olga Maria Karolina Hällström
Ilmoitus Olga Maria Karolina Hällströmin kuolemasta.
Joensuun kaupungin maistraatin työjärjestys
maistraatit
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Kutsu : Wihelmina Ikonen ja Erik Heikkinen
Kutsu Wihelmina Ikosen ja Erik Heikkisen vihkiäisiin.
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 25. toimivuodelta 1937
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
jäsenet
Suomalaisuuden liitto
Koivula, Minna
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1907 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
Kuolinilmoitus : Frithiof Napoleon Neppenström
Neppenström, Frithiof
Ilmoitus kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
myymälät
nimikortit
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Tässä torinkulman risteyksessä sijainneessa rakennuksessa on tehty kauppaa koko viime vuosisata 1980-luvulle asti. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan.
ruokalistat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen kutsukortti
Pyhäselkä
kirjastot
Hammaslahden kantakirjasto
Pyhäselän kunnan kantakirjasto
Kirjojen lainausohjeet Pyhäselän kunnan kantakirjaston ja Hammaslahden kantakirjaston kirjassa Sinclair, Upton: Chikago (WSOY).
rakentaminen
kadut
tontit
Keisarillisen senaatin 28. 5. 1875 vahvistama Joensuun kaupungin rakennussääntö koskee rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja Joensuussa. Säännöt on julkaistu myös ruotsiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa 1905 y. m. kirjoituksia
meijerit
osuuskunnat
historia
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Liperi
Taipaleen osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Taipaleen ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1905 toiminnasta. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Pielisjärven Karjalaisseuran 25-vuotisjuhla
Lieksa
Pielisjärvi
karjalaiset
Pielisjärven Karjalaisseura
Suistamo
konsertit
musiikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Kutsu : Hilda Maria Olsoni ja Herman David Hirn
Uuraa
Ryövälinniemi
Kannas
Kutsu Hilda Maria Olsonin ja Herman David Hirnin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Sinetit
Sinetti on peräisin vuonna 1841 painetusta kirjasta.
puolueet
Kokoomus
Joensuun Kokoomuksen naiset
Joensuun Kokoomuksen naiset esittelivät vanhoja asuja vuonna 1950 Pielishovissa. Jns:n seutukirjaston maakuntaosaston arkistossa on valokuvasarja ko. tapahtuman muotinäytöksestä. Näiden kuvien suoja-aika on kuitenkin vielä voimassa.
Kutsu : Vivi Winter ja insinööri Gustaf Eklundh
Kutsu Vivi Winterin ja insinööri Gustaf Eklundh vihkiäisiin. Gustaf Eklundh oli ruotsalaistaustainen insinööri ja teollisuusmies, joka nai serkkunsa Viwin.
Kutsu : Thekla Europaeus ja Anton Rikström
Rotila
Kutsu Thekla Europaeuksen ja Anton Rikströmin (myöh. Valtavuo) vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun Vapaaehtoisen Palokunnan (V.P. K:n) (r. y.) säännöt
palokunnat
vapaapalokunnat
Joensuun vapaaehtoisen palokunnan säännöt vuodelta 1921.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
Kutsu : Gustava Laukkanen ja Pekka Liimatainen
Karsikko
Kutsu Gustava Laukkasen ja Pekka Liimataisen vihkiäisiin Karsikon sahalla.
Nurmeksen maalaiskunnan palojärjestys : palolaki ja palosääntö
palotoimi
pelastustoimi
lainsäädäntö
ohjesäännöt
Julkaisu sisältää Nurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuuston hyväksymän ja Kuopion lääninhallituksen vahvistaman palojärjestyksen sekä vuonna 1933 säädetyn palolain ja palosäännön.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.2 NUR
Kutsu : Anna Parviainen ja Joh. Wilh. Åkerstedt
Kutsu Anna Parviaisen ja Joh. Wilh. Åkerstedtin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
sairaalat
Joensuun kaupunginsairaalan ohjesäännöistä voi lukea, että sairaalan päätarkoituksena oli ---"estää tarttuvien kuumetautien leviämistä kaupungissa". Sairaalaan otettiin sen tähden etupäässä hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat sanottuja tauteja. Jos näitä tauteja ei liikkunut, otettiin sairaalaan, mikäli tila myönsi hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat muita akuuttisia tahi kroonillisia tauteja, paitsi mielenvikaisia ja niitä, joissa oli kuppatauti, isorokko tahi kolera.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Jamalin kansakoulun äitienpäiväohjelma 1954
Jamalin koulu
äitienpäivä
Pyh. Sergein ja Hermanin Veljeskunnan säännöt
Valamo
luostarit
ortodoksisuus
seurakunnat
ortodoksinen kirkko
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 PYH