Joensuu
henkilöt
sähkeet
Aage Romin osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen tiedonantoja
Itä-Suomi
Pohjois-Karjala
maanviljely
karjanhoito
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.4
Osakeyhtiö Kuopion Uusi Kirjapaino
Opintotoveri 1935 : 5 Karjalan teemanumero
Laatokan Karjala
Sortavala
Hyrsylä
koulut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.64051 OPI
Kansanvalistusseura
Joensuun lyseo
koululehdet
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5051 SAM
Joensuun lyseon toverikunta
Joensuun kirjapaino
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokratuissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Joensuun Lyseon toverikunta
Suomi
asetukset
omaisuus
evankelis-luterilainen kirkko
virkamiehet
virkasuhde
kristityt
protestantit
Pieni Asetus-kokous 34. Asetuksia eriuskolaisista Suomessa : laki aviopuolisojen omaisuus-suhteista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 ASE
G. W. Edlundin kustantamo; Helsingin Sentraali-kirjapaino
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa 1884
ortodoksinen kirkko
ortodoksisuus
pääsiäinen
jumalanpalvelus
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa Pääsiäis-Sunnuntaina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 JUM
Ekmanin perillisten kirjapaino
seurakunnat
piispantarkastukset
Kontiolahti
Piispantarkastuksessa Kontiolahdella w. 1891 piispa G. Johanssonin pitämät puheet.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2 JOH
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 UUS
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 JOK
Joensuun W. P. K.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 WEL
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui Joensuun WPK, tuolloin Joensuun Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 NAA
säännöt
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 JOE
Kertoelma Kuopion läänin Maanwiljelysseuran waikutuksesta wuosina 1861-1886
Kuopion läänin maanviljelysseura
järjestöt
Pielisjärvi
Kertoelma Kuopion läänin Maanviljelysseuran vaikutuksesta vuosina 1861—1886. Johtokunnan toimittama Seuran 26:teen maanviljelijäin ja vuosikokoukseen Strömdalin eli Juan tehtaalla Nilsiästä syyskuun 10 ja 11 pp. 1886.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 KER
Kuopion uusi kirjapaino
Albom vidov valaamskago spaso-preobr monastri 1917
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – PKKO 28.2 ALB
Pappismies Ivan Petroffin syytökset Pohjois-Karjalan luterilaisia pappeja vastaan vuonna 1809
papit
luterilaisuus
Arno Rafael Cederberg, kirjailijanimi A. R. Saarenseppä, (1885–1948) oli suomalainen historiantutkija ja arkistomies, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Hän loi tutkijanuran kahdessa maassa toimimalla historian professorina ensin Tarton yliopistossa 1919–1928 ja sitten Helsingin yliopistossa 1935–1948.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 CED – Myös teoksessa: – Suomen kirkkohistoriallisen seuran vsk. 4. – >>124194780011PKSV (lainattava)
A. R. Cederbergin tiedonanto
lapset
evankelinen liike
Aamurusko - Sortawalan ewankelisen seuran lehtisiä lapsille
Sortawalan Ewankelinen Seura
Sortavalan kirjapaino
Wiipurin Uusi kirjapaino
Asetus kunnallishallituksesta kaupungissa : annettu 8 p:nä joulukuuta 1873 ja muutettu asetuksen 1 p:ltä elokuuta 1883 kautta : lisäyksen ja ainehiston kanssa
säädökset
julkinen hallinto
kunnallishallinto
kaupungit
1800-luku
Asetuskokoelma sisältää Keisarillisen Majesteetin Aleksanteri Toisen 8.12.1873 vahvistamat asetukset kunnallishallinnosta kaupungissa lisäyksineen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 ASE
G. W. Edlund
rakennukset
kadut
Säännöt koskien Joensuun rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Tryckeribolagets tryckeri
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille on kuulunut Utran lainakirjaston kokoelmaan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Kirjaston kirjoista suuri osa käsitteli teologiaa, luonnontieteitä ja muita sivistäviä aiheita.
puhelinluettelot
mainokset
Joensuun puhelinluettelo on vuodelta 1925. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 JOE
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1938 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Lopussa on myös luettelo Pohjois-Karjalan maaseudulla olevien tilaajien puhelinnumeroista. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Kirjaston maakuntaosaston vanhin painettu puhelinluettelo on vuodelta 1922. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.