Keitele
valokuvat
rakennukset
Paananen, Wellamo
Vanhan pappilan ulkorakennus. Vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Vanhan pappilan väentupa ja navetta sekä vilja-aitta
1960-luku
Vanhan pappilan väentupa ja navetta sekä vilja-aitta 16.8.1965.
Ivalo
Rotonen, Marja Leena
Guttorm, Jooseppi
Guttorm, Aili
kaupat
Taka-Lappi
pajat
kotielämä
Elsan kotona asui oman perheen lisäksi myös ämmiksi kutsuttu Marja-Liisa Rotola, joka oli lapsille hyvin tärkeä ihminen ja osallistui lasten kasvattamiseen. Perheessä pidettiin karjaa ja pihapiirissä oli myös paja, jossa sijaitseva paljekonttori kiinnosti lapsia. Kun perhe muutti uuteen taloon, vanhaa pirttiä alettiin vuokrata ulkopuolisille. Siinä pidettiin mm. Taka-Lapin kauppaa.
Linna, Elsa Amanda
Vaattovaara, Merja
sairaalat
Vanhan sairaalan ulkorakennus. Vuosiluku ei tiedossa.
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. 2. Pellervoinen
lehdissä julkaistut kertomukset
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 50 ja 51.
Wilja
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. I. Pikku Heikin merkillinen matka
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 48 ja 49.
Riihimäki, Lea
Keuruun kaupunginkirjasto
Ulvila
paikallishistoriat
historia
Jaakkola, Jalmari
Porin kaupunginkirjasto
Vuori, Olavi
Vanhan yhteiskoulun päiväkirjat kertovat
Joutsijoki, Eine
Vanhankansan tapoja ja taikoja ym. sivistyshistoriallisia pikkutietoja Keski-Hämeestä 1800 luvulta
kansanperinne
1800-luku
Häme
tavat
uskomukset
Hämeenlinnan lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori Albert Theodor Böök esittelee tässä kirjassa Keski-Hämeestä, erityisesti synnyinseudultaan Padasjoelta peräisin olevia vanhoja tapoja ja tarinoita. Ne liittyivät yleensä pyhäpäiviin, mutta myös muihin tapahtumiin ja toimintoihin, kuten häihin, kalastukseen tai metsästykseen. Tapoihin sisältyi usein taikauskoa, sillä toimimalla jollakin erityisellä tavalla uskottiin saavutettavan haluttu asia tai vaihtoehtoisesti estettävän ei-toivottu tapahtuma. Tiettyjen ilmiöiden taas saatettiin katsoa olevan merkki tulevasta. Kirjassa on myös useita lyhyitä kuvauksia historiallisista tapahtumista, kuten Suomen sodasta, keisari Aleksanteri II:n Suomen vierailusta tai Kerpeikkarina tunnetun sarjamurhaaja Juhani Aataminpojan veriteoista ja tuomitsemisesta.
Böök, A. Th.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Arvi A. Karisto (O.y. Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1912.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vanhakoski
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Jaatinen, Simo
Hovi, Mirja
Vanhassa Laukaassa syötiin Olavin lammasta
Olavi
kirkkohistoria
keskiaika
pyhimykset
seurakunnat
perinne
Laukaa
Pekonen, Osmo
Kuvasta tunnistettu oikealta Helmer Arvila. Kuva on 1930 - 1940-luvulta.
Inarijärvi
Paavisvuono
Salanuora
Miesniemi
Viimasaari
Koutokinsaaret
Kotasaari
Sikasto
Turvesaaret
nuottakalastus
kalastuspaikat
kalastusalueet
kalastus
Vanhaan aikaan Inarijärvellä kalastettiin tietyillä nautinta-alueilla. Toisten perheiden kalastusalueille ei menty. Nuottaus oli perinteinen kalastusmuoto ja sitä vedettiin lähes vuorokauden ympäri. Aamuyöstä torkahdettiin muutamia tunteja tietyillä asentopaikoilla, joissa oli valmiina kotatarpeet. Tuulen suunta määräsi kulloisenkin kalastuspaikan, sillä nuottaa piti vetää myötätuulessa. Tuulta, jonka suunnassa kuljettiin kutsuttiin Raumatuuleksi ja raumakala oli virran mukana kulkeva kala. Kalastus aloitettiin keväällä jäiden lähdettyä ja sitä jatkettiin aina elokuulle saakka. Keväällä kalat olivat ranttuja ilmojen suhteen. Kun tuli lämmintä kalat villiintyivät ja söivät pinnassa olevaa ravintoa. Kovalla tuulella saaliit olivat heikkoja. Pikku-mikki ruukasikin sanoa, ettei lähe nuottaamhan kun käsiä palelee. Hän tiesi kokemuksesta, ettei silloin tule kalaa.
Kyrö, Jaakko Anton Topias
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
Otavankatu
kirjastot
lukusalit
juhlat
Paikallisen MLL:n ja keskikoulun järjestämä kodin ja koulun yhteistyöjuhla. Sisarukset Seija (takana) ja Anna-Maija Nuutinen soittivat pianoduon. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.11.1967.
koulut
1970-luku
Vanhempaintilaisuus yläasteen juhlasalissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.10.1975.
Kainuu
henkilöhistoria
1700-luku
1900-luku
nimismiehet
papit
kirkkoherrat
suvut
pormestarit
virkamiehet
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Artikkelissa esitellään Kainuun vanhimpien virkamiessukujen (Costiander, Castren, Ståhlberg, Frosterus, Snellman, Cajanus, Appelgren, Aejmelaneus, Schroderus, Elfving, Roos, Strömmer) jäseniä. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 71, 76, 80, 110 ja 113 vuonna 1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Vanhoista kätköistä : Henkilötietoja Kajaanin kaupungin valtiopäivämiehistä 1723-1809
Kajaani
paikallishistoria
maapäivät
valtiopäivät
valtiopäivämiehet
Ennen isoavihaa eivät Kajaanin kaupungin asukkaat tahtoneet lähettää valtiopäiville edustajaa vedoten köyhyyteensä. Isonvihan jälkeen kaupunki oli kuitenkin entistä köyhempi ja vähälukuisempi, mutta silti jo 1723 valtiopäiville valittiin Kajaanin edustajaksi Pietarsaaren kaupungin pormestari Elias Hamnius. Artikkelissa esitellään Kajaanin kaupungin edustajat kullakin valtiopäivillä vuodesta 1723 vuoteen 1809. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 29/1928. Kirjoittajana G. Enwald.
Vanhoista kätköistä : Tietoja eräiden Kajaanin entisten virkamiesten rikoksista
rikokset
Kun Kajaanin kaupunki ja sen ympäristö olivat entisaikoina maanteiden puutteessa eristettynä muusta Suomesta, eivät virkamiehet mielellään tahtoneet tuolle syrjäiselle seudulle. Lisäksi Etelä-Suomessa palvelevia virkamiehiä rangaistiin rikoksista ilmeisesti lähettämällä heidät Kajaanin seudulle. Tästä syystä sattui Kajaaniin useita virkamiehiä, jotka erotettiin heidän tehtyä jonkin rikoksen. Artikkelissa esitellään jonkin rikoksen takia virastaan erotettuja virkamiehiä 1700-luvun ja 1800-luvun alun Kajaanista. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa 36-37/1936. Kirjoittajana G. Enwald.
Vanhoista kätköistä : Tietoja Paltamon seurakunnan hautausmaahan haudatuista enimmän tunnetuista seurakuntalaisista
Paltamo
haudat
hautausmaat
kirkkorakennukset
vainajat
Artikkelissa kerrotaan Paltamon kirkon historiaa ja luetellaan Paltamon hautausmaalle haudattuja henkilöitä ja heidän taustojaan. Alussa kerrotaan myös Paltamon kirkon historiasta. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 81 ja 82 vuonna 1928. Kirjoittajana G. Enwald.
kuorma-autot
linja-autot
ajoneuvot
kuormat
Ensimmäisessä kuvassa on tukkikuorma Pukkilan sahan kuorma-autossa. Ratissa luultavasti Arvo Mäkelä. Toisessa kuvassa Arvo Mäkelä astumassa linjurin kyytiin tai auttamassa iäkkäämpää naishenkilöä auton rapuissa.
Vanhoja kertomuksia Kajaanin kihlakunnasta ja kaupungista
1600-luku
väestö
Kajaani (sanomalehti)
Vanhojen kertomusten pohjalta koottu artikkeli Kajaanista muun muassa kaupungin nimen synnystä, asukasluvusta 1700-luvulla sekä Kajaaninlinnasta. Tekstissä kerrotaan myös, mistä Paltamon ja Sotkamon kunnat ovat mahdollisesti saaneet nimensä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 17/1900. Kirjoittajana G. Enwald.
kirkot
julkiset rakennukset
uskonto
ihmiset
Pukkilan kunnankirjasto
Poikonen, Jaakko
Pohjonen, Sinikka
vanhukset
Vanhusten kirkkopyhä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.8.1968.
Vanhusten terveyspäivä Keiteleellä seurakuntasalissa paikallisen SPR:n järjestämänä. Aiheena oli mielenterveydenhoito ja jalkojen hoito. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.2.1968.
Ilmainen terveystutkimus on saanut varauksettoman kiitoksen Keiteleen vanhuksilta. Tässä annetaan tietoja tutkimuksia varten. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.4.1972.
kerhot
Vanhustenkerho 9.10.1963. Edessä istumassa vasemmalta Ida Väisänen, Johanna Saastamoinen, Ida Ihalainen. Keskirivi: 1. Edla Lappalainen 3. Alma Saastamoinen. Takana Jaakko Kauhanen, lääkintävoimistelija Raija Hintikka, Hilma Jämsen ja seurakuntasisar Anja Turunen.
Kirkonkylän vanhustenkerhon vieraana SPR:n Kuopion piiristä kuvassa edessä istuva Aino Laitinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.5.1966.
Vanhustenkerho Kumpuselän Haasia-ahossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.4.1971.
Keiteleen kunnakirjasto
Keiteleen vanhustenkerholaisia ravintola Puikkarin vieraana. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.10.1970.
Keiteleen Kunnankirjasto
rakentaminen
Ensimmäisen vanhustentalon rakentaminen kesäkuussa 1971. Vasemmalla Heikki Töntsi ja oikealla Aaro Töntsi. Taustalla näkyy Keiteleen ensimmäinen kerrostalo Puustelli. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.6.1971.
Vankikarkuri Palkisojan metsäpalon vartijana
Tammijärvi
Palkisoja
Lampinen, Mikko (Lampinen)
Luostarinen, Usko
metsäpalot
etsintä
vangitseminen
rajavartijat
Palkisojalla, Tammijärven maastossa riehuneen metsäpalon vartiomieheksi määrättiin eräs sammutustyöhön komennettu kulkumies. Hän pyysi toimittamaan itselleen Palkisojan tienvarren rumpuun piilotetusta nahkasalkusta lääkkeet. Salkun tarkemmassa tutkimuksessa ilmeni, että mies oli vankilasta pitkälle omaehtoiselle lomalle hankkiutunut vanki. Konstaapeli Lampinen pyysi rajavartiostosta virka-apua vangin hakemiseen ja tehtävä tuli Usko Luostariselle. Apumiehekseen hän sai kiväärillä varustetun rajajääkärin. Tehtävä saatiin päätökseen, vaikka hakumatka osoittautuikin jäljessä vartoivalle rajajääkärille tuskalliseksi vangista lähtevän pistävän hajun takia. Toinen metsäpalo Palkisojalla sattui 1960-luvulla, kun kaksi halkosavotassa ollutta miestä unohti sammuttaa kahvinuotionsa. Tästä palosta sai alkunsa Lampisen lentävä lausahdus: Muikku sytytti palon ja Matikka lähtee sitä sammuttamaan.
Luostarinen, Usko August
Inari
Norja
Oslo
Reisivuono
Sodankylä
Puhakka
vaihtokauppa
salakuljetus
tulli
Inarilaiset kävivät Norjan puolella vaihtamassa voita ja poronlihaa suolaan, sokeriin ja kahviin. Inari oli tullivapaa alue, Norjasta tuotuja elintarvikkeita ei saanut viedä eteenpäin Sodankylään. Puhakka, joka jäi kiinni kahvin salakuljetuksesta Norjan puolella, joutui rangaistukseksi teostaan istumaan vankilatuomionsa Oslon vankilassa.
Tanhua, Tuomas
runot
Hämeenlinna
J. L. Runebergin runo Vänrikin markkinamuisto on varmasti Suomen kirjallisuuden tunnetuin Hämeenlinna-aiheinen runo. Pitkän runon keskellä on kuusi säkeistöä, joissa Suomen sodassa palvellut vänrikki Stool muistelee sota-ajan tapahtumia Hämeenlinnassa. Paavo Cajanderin suomeksi kääntämät säkeet Hattelmalan harjanteesta ovat painuneet monen hämeenlinnalaisen mieleen pysyvästi: "Hämeenlinna, ensi kerran kun sun kuutamossa näin Hattelmalan harjanteilta, tuo ei mene mielestäin! Oli myöhä, ilta kylmä, matkast' olin väsynyt, mut en lepoa, en suojaa minä muistanutkaan nyt."
Runeberg, Johan Ludvig
Julkaistu kirjassa: Runeberg, Johan Ludvig: Vänrikki Stoolin tarinat. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1904.
Cajander, Paavo
Tukholmassa vuonna 1887 ilmestynyt Vänrikki Stoolin tarinoiden suomenkielinen laitos sisältää vähemmän tunnetun suomennoksen Hämeenlinna-aiheisesta runosta Vänrikin markkinamuisto. Kääntäjästä ei löydy tietoa, mutta teoksen on kuvittanut ruotsalainen kuvataitelilija August Malmström (1829–1901). Hattelmalanharju on tuskin ollut tuttu paikka tämän version kääntäjälle: "Hämeenlinna! kuutamolla kuinka ensikerran näin Hatalmaan sun harjanteelta, ei voi mennä mielestäin. Oli myöhä, ilta kylmä, matkast' olin väsynyt, mutta lepoa tai suojaa min' en muistanutkaan nyt."
Julkaistu kirjassa: Runeberg, Johan Ludvig: Vänrikki Stoolin tarinoita. - Tukholma : F. & G. Beijer, 1887.
Malmström, A.
äänitteet
äänitiedostot
Vänrikin markkinamuisto on luettu Runebergin teoksesta Vänrikki Stoolin tarinat, vuoden 1918 painoksesta. Käännös on Paavo Cajanderin. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX, lukija Antti Paranko.
Julkaistu painettuna kirjassa: Runeberg, J.L.: Vänrikki Stoolin tarinat. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1918.
Suomen sota
isänmaallisuus
sankaruus
sota (toiminta)
Kirjastot.fi
Varsinais-Suomi
Raisio
postitoimipaikat
Vanton posti toimi Kaanaantien varrella olevan Koskisen talon alakerrassa vuodesta 1960 vuoteen 1984, jolloin posti muutti tien toiselle puolelle osuuskaupan entisiin tiloihin. Vanton postikonttorin toiminta päättyi vuonna 1991. Kuvassa Vanton postin työntekijöitä postirakennuksen edustalla 1960-luvun alussa.
Leila Suomisen kokoelma
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä omistajalta
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Käärömuotoinen kirjateos, joka koostuu valokuvataiteilija Martti Jämsän yhdeksän valokuvan sarjasta ja runoilija Kaija Rantakarin säemuotoisesta tekstistä. Pakattu sylinterin muotoiseen pahviputkeen, suojakääreenä ruskea silkkipaperi. Numeroitu kappale (78/150).
Jämsä, Martti
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Vapaaehtoinen Palosammutuskunta 1881—1893
Joensuu
palomiehet
palotoimi
vapaapalokunnat
historiikit
Joensuun Vapaaehtoinen Palosammutuskunta v. 1881-1893, kertoelma kunnan vaiheista. Kokoillut A. Ryynänen.
Ryynänen, Antti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Vapaaherra Eskil Heribert Palmenin kirjeitä Keuruulle
Sakari, Aimo
Vapaaherra Palmen kirjoittaa Keuruulle Helsingistä ja eurooppalaisista keskuksista (IV)
Vapaaherra Palmenin kirjeitä Keuruulle II
Vapaaherra Palmenin kirjeitä Keuruulle III