Keitele
valokuvat
henkilöt
1910-luku
Vapaussodan ajalta 1918? Kuvaaja ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
kansalaissota
juhlat
käsiohjelmat
Vapaussoturien huoltosäätiö
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: kansanedustaja Raino Hallberg (tervehdyssanat), Joensuun Mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju sekä Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Vapaussodan päättymisen 40-vuotisjuhla : ohimarssin kartta
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: tervehdyssanat kansanedustaja Raino Hallberg, Joensuun mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju ja Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola. Ohimarssin lähtöpaikkana oli kauppatori. Sieltä marssi kulki reittiä Siltakatu - Kirkkokatu - Koskikatu - Rantakatu - Ilosaari.
Joroisten veteraanimatrikkeli
Matrikkeli
Joroinen
sotaveteraanit
talvisota
jatkosota
Lapin sota
Kangaskesti, Antti
Joroisten sotaveteraanit
Lappi, Eero
Tekijänoikeudet teokseen omistaa Joroisten kunta.
kuorot
mieskuorot
kuorolaulu
Mieskuoro järjesti yhdessä kirkkokuoron ja Mallusjoen torvisoittokunnan kanssa vappumatinean Savijoen seurantalolla vapunpäivänä 1973. Kuoroa johtanut Väinö Hynninen taltio konsertin tunnelmat päiväkirjaansa 1.5.1973: "Tyydytyksellä oli todettava, että kirkkokuoro vihdoinkin uskaltautui "maalliselle" linjalle ja näin saimme kerran yhteisvoimin esiintyä muuallakin kuin kirkossa." Teksti jatkuu: "Ilmojen haltija oli kerrankin suosinut meitä ja yleisöä kertyi melko mukavasti, arviolta vähän yli 200. Mieskuoron osuudessa ei suurempia hassauksia; "Kai muistat" ja Piippulaulu olivat kansaan meneviä. Yleisvaikutelma hyvä, kaikki laulajat mukana ja erikoinen kiitos vielä Tapio Saarikolle, joka Porvoosta asti lupautui taas kerran meitä säestämään." Mieskuoron säestäjänä toimi porvoolainen Tapio Saarikko, joka myös lauloi jonkin aikaa Pukkilan kuorossa. Mieskuoron vappuperinteisiin kuuluivat vierailut Pukkilan vanhainkodille, jossa asukkaat odottivat laulajia innolla. Vakiokuvioihin siellä kuuluivat muun muassa Ida Uotilan kiitospuhe ja pullakahvit. Muutaman kerran mieskuorolaiset esiintyivät vapun kunniaksi myös kunnantalon portailla.
Pukkilan kunnankirjasto
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
yrittäjät
yritykset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen tuoreimmat yrittäjät Hannu Niskanen (oik.) ja Jari Kinnunen liikkeensä avajaispäivän tohinassa. Entinen Väri ja Tarvike-liike on nyt Väri- ja urheiluliike Niskanen Ky. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.7.1977.
Paananen, Vellamo
Variations on a natural theme for orchestra
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Visuaalinen ja tekstuaalinen "nuottijulkaisu". 28 kuvallista variaatiota, joiden lähtökohtana alaston naisvartalo.
Higgins, Dick
Rikhardinkadun kirjasto
McBridge, Mac
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Varissuon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Turku
sivukirjastot
Varissuon kirjasto sijaitsee Varissuon lähiössä, liikekeskuksen ja Varissuon terveysaseman välissä, kaksikerroksisen rakennuksen toisessa kerroksessa. Varissuon kirjasto on avattu 1987 ja uudistettu 2010.
Suominen, Saska
Turun kaupunginkirjasto
Värit hehkuvat taiteilija Veikko Koskisen maalauksissa
Haapanen, Olli
Värjäri Aulénin talo (Raatihuoneenkatu 23)
rakennukset
Hämeenlinna
liikerakennukset
värjääjät
Värjäreillä ja karvareilla oli 1800-luvun Hämeenlinnassa melkein oma kaupunginosansa veden äärellä Abborren- ja Svanen-kortteleissa (nykyisten Palokunnankadun, Rauhankadun, Hallituskadun ja Arvi Kariston kadun rajaamalla alueella) sekä Rantakadun (nyk. Arvi Kariston kadun) reunan rantatonteilla. Värjärimestari Henrik Aulén rakennutti kuitenkin värihuoneensa tiilestä etäämmälle rannasta silloiseen Wågen-kortteliin tontille 105, Raastuvankadun (nyk. Raatihuoneenkadun) varteen. Aulén oli hyvin toimeentuleva värjärimestari. Hänen värjäämössään oli väri- ja kuivaushuone sekä nukanleikkaushuone, jossa vuonna 1851 oli jopa nukanleikkauskone viidellä saksiparilla. Aulénilla oli myös veran pörhötys- ja harjauskone sekä kolme muurattua väriammetta. Niistä kahteen mahtui 20 saavia ja yhteen 12 saavia värilientä. Kuparikattiloihin mahtui yhteensä seitsemän saavia värilientä. Värjärin työvälineet olivat arvokkaita, kuten talonpoikien 1800-luvun muotivärikin, sininen (indigo). Perunkirjoituksessa vuonna 1868 Aulénin varat olivat 11 911 mk.
Teos on taiteilijakirja. - Teos on käsin painettu ja sidottu. Nimiösivulla muovitasku, jossa kolme paperinukkea.
Ekebom, Terhi
Eräsaari, Jenny
Tukiainen, Katja
Teos on taiteilijakirja. - Teos koostuu sametilla päällystetystä kotelosta, jonka sisällä kuusi naista esittävää valokuvaa. Valokuvat taiteilijan itse vedostamat. - Uniikkikappale.
Sarola, Leila
viljankorjuu
Kuivanto
Varpola
Kuivantolaisen Varpolan-tilan väki elonleikkuuseen lähdössä. Kuvauspäivä 18.8.1917.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomea pitkin ja poikki : kirjoitelmia ja kuvauksia
paikallishistoriat
kotiseutukuvaukset
Tallgren, A. M.
Karisto
Varsinais-Suomen Nuorisoseurojen maakuntajuhlat Laitilassa helluntaina 2-3-6-1963 : juhlaopas
Laitila
nuorisoseurat
Varsinais-Suomen Nuorisoseura
maakunnat
Ahvenanmaa
historia
Kansanvalistusseura
maanviljely
1960-luku
Vartiaisen niityltä Suvannon suolla. Kuva Matti Jääskeläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.8.1964.
rakennuspiirustus
1820-luku
Vuonna 1824 kenraalikuvernööri Zakarevski määräsi vartiorakennuksia rakennettavaksi kaikkiin kaupunkeihin, joissa oli sotaväkeä. Rakennusten suunnittelu määrättiin intendentinkonttorin tehtäväksi. Digitoituun rakennuspiirustukseen sisältyy pienen vartiorakennuksen lisäksi tiepuomi ja vahtikoppi. Piirustus on toisinto yhdeksää eri kaupunkia varten tehdystä tyyppipiirustuksesta, jonka laati Suomen intendentinkonttorin I konduktööri Anton Wilhelm Arppe ja allekirjoitti yli-intendentti Carl Ludvig Engel. Tämä vartiotupa on ilmeisesti ollut ensimmäinen empiretyylinen rakennus Hämeenlinnassa. Rakennus muistuttaa kreikkalaista temppeliä: siinä on doorilaisia pylväitä ja päätykolmion koristeaiheena laakeriseppele. Vartiorakennus valmistui vuonna 1827 Keinusaaren kaupunginosaan, nykyisen taidemuseon pihamaalle. Se purettiin kuitenkin jo 1840-luvulla kruunun viljamakasiinien tieltä. Pieni vahtikoppi säilyi makasiinin kyljessä kuitenkin aina 1900-luvun puolelle asti.
Arppe, Anton Wilhelm
Engel, C. L.
Vas.Anna Saari, Hiski Salomaa, Pentti Karppi ja hevosmies Kosti Saari Vehmaalla Puttaan Sipilässä 1952. Hevoset vas. Orpa, Soma, Leija ja Esta.
laulaja-lauluntekijät
Salomaa, Hiski
Vehmaa
1950-luku
Vasa stadsbibliotekets bibliotekshistoria
bibliotekshistoria
kirjastohistoria
Vaasa
Vasa
1700-luku
1700-talet
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Paro, Leena
Nykvist, Ulrika
Vasa-Biograferna mot bakgrunden av filmens halvsekel 1945
elokuvateatterit
biografer
ohjelmistot
repertoarer
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
företag
I mars 1895 förevisade bröderna Lumiere sin första film. I Finland förekom den första filmförevisningen 1896, i Vasa 1905. Handlanden Emil Kock annonserade: "Ständiga Kinematograf-Teatern för levande bilder *Världen Rundt*, Hovrättsesplanaden 10. Var tionde dag nytt program. Pris 1 mk, 75 p., 50 p., 25 p. Barn hälften. Biografer i Vasa i början av seklet: Maailman Ympäri, Biografi-Teatteri, Scala, Apollo, Maxim, Olympia, Gloria, Teatteri Esplanad, Vaasan Työväenyhdistyksen Elokuvateatteri, Kino, Bio-Kino, Kinema, Rio. Vaasa 1945. - Ab Vasabladets tryckeri
vasanmerkitys
poroerotus
Tarinassa kerrotaan vasanmerkityksen eroista ennen ja nyt. Vasat otettiin ennen kiinni suopungilla, nyt käytetään eräänlaista virveliä.
Huhtamella, Nils
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Vasaramäen lähikirjasto 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
kirjastorakennukset
Vasaramäen sivukirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
Vasaramäen lähikirjaston sisätiloja ja sisäänkäynti kuvattuna 1996. Vasaramäen kirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
maaseuturomaanit
maatalous
Pohjois-Karjala
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Vasemmalla Aini Salomaan sisko Anna Saari, Hiski Salomaa, Esteri Viirilä ja Cecilia Saari Vehmaalla 1932.
amerikansuomalaiset
1930-luku
Kuvassa Hiski Salomaa vaimonsa sukulaisten luona Vehmaalla.
Vasemmalla Pukaralammin talo ja oikealla puolet Pukaran talosta
Honkajoki
Vasemmalla Pukaralammin talo ja oikealla puolet Pukaran talosta, kumpikin rakennettu 1800-luvulla (1_97 Honkajoki, Pukarankylä). Kuva otettu pellolta talojen takaa.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Lapinlahti
Lahdenperä
vasikat
Nevalainen, Anna-Mari
Vasikoita juottamassa Anna-Mari Nevalainen Lautalammen edessä Lahdenperällä
Lapinlahden kunnankirjasto
Vasta-kirja : Jyvæskylæn kaupunnin sâestø-pankkîn
Jyväskylän säästöpankki
pankkitilit
talletukset
pankit
Jyväskylä
1860-luku
36.22 (YKL)
Jyväskylän säästöpankin säästökirja vuodelta 1860.
Alkuperäinen: Kuopiossa, painettu P. Aschanin ja kumpp. Kirjapainossa, 1860.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Vastavalmistunut Orimattilan seurakuntakoti vuonna 1929
seurakuntakeskukset
1920-luku
Böök, John
Teos on taiteilijakirja. Kirkkaassa, pienessä ja kannellisessa muovipurkissa vihreä, sylinterin muotoinen esine, jonka päällä yksittäisiä englanninkielisiä sanoja. Teos on osa sarjaa Pushpin & Poetry (volume 25). Numeroitu kpl (5/10).
Rantakari, Kaija
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 13.1.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Raisio
kylät
kulttuurimaisema
aitat
Pirilän kaupunginosassa sijaitseva Vatselan kylä on suurelta yleisöltä piilossa oleva ”Raision varjelluin salaisuus”. Vielä 1900-luvun alussa kylässä oli neljä taloa: Yli-Isotalo (Ylinen), Ali-Isotalo (Alinen), Vähätalo ja Uurna. 1910-luvun lopulla Uurnan rakennukset purettiin Ylistupaa lukuun ottamatta. Kyläkeskukseen saavuttaessa näkyvät ensimmäisinä vasemmalta Vähätalo, Ylistupa ja äärimmäisenä oikealla oleva Raision vanhin puurakennus, 1750-luvulta peräisin oleva Vähätalon aitta. Vatselan ainutlaatuinen kylämaisema on poikkeuksellisen hyvin säilynyt ehjä kokonaisuus.
Tuominen, Martti
Raision kirjasto
hiihtäjät
hiihto
naiset
sukset
talvi
lumi
Hiihtoretkellä ovat Laina Hyrylä (ensimmäinen kuva), Eija-Liisa Virtanen (toinen kuva) ja Marjatta Eerakkala (kolmas kuva). Kuvat ovat vuodelta 1941.
Pyhäjoki
ruoppaus
Raahen Seutu
aikakauslehdet
tehdasteollisuus
tidskrifter
tillverkningsindustri
1922
Veckans krönika Wasanummer Illustrerad veckoskrift N:o 42 - 19 årg. 2 - XII - 1922 Från vita Finlands huvudstad Österbottens kynne Inhemsk bildkrönika Wasabilder och tidsstämningar Den politiska stordiskursen i Lausanne Wasa skola Kronor i landsflykt Från Vasa Råg, Vasa Ångkvarns A. B. Till Vasa Bröd, Vasa Ångbageri A. B. Wasa svenska teater, ett kulturföretag med frangång En irrande kulturinrättning Finländsk Valencienne-spets, A. B. Wasa spetsfabrik A. B. Metvikens Mekaniska Verkstad Bröder Wickströms Motorfabriks A. B. Wasa Skofabrik A. B. Wasa Tekniska Fabrik A. B. Elektriska Aktiebolaget Finlands Modärnaste Kvarn Wasa Elektrokvarn A. B. Finska Motorfabriks A. B.
Axel Cederberg (Helsinfors, Unionsgatan 13)
Vakka-Suomen seutukunta
Vakka-Suomen päivät
Artikkeli: Vakka-Suomen Sanomat 7.7.1995, s. 9.
Vakka-Suomen Sanomat
Rautila
hevonen
kärryt
sotilaspuvut
Vehmaalainen Yrjö Kartio Turun keskustassa
keskustat
kaupungit
kivikirkot
Vehmaan keskiaikainen kivikirkko pappiloineen muodostaa Vakka-Suomen vanhoihin seurakuntiin kuuluvan Vehmaan pitäjän keskiajalta periytyvän kirkollisen keskuksen. Vehmaan kirkko on omistettu Pyhälle Margareetalle. Kirkon sisustus on 1600-luvun barokkisaarnastuolia lukuun ottamatta 1840-luvulta. Vehmaan emäseurakunta mainittiin kirjallisissa lähteissä jo 1330-luvulla. Kivikirkkoa edelsi samalla paikalla puinen kirkko.
osuusliikkeet
Vehmaan osuuskauppa
Vehmaan osuuskaupan hallitus ja henkilökunta
Lokalahti
1940-luku
myymälät
Vehmaan osuuskaupan henkilökuntaa Lokalahden myymälän luona. Auton edessä toimitusjohtaja Edvard Aaltonen. Auto toimi häkäkaasulla.
Vehmaan osuuskaupan johtaja Edvard Aaltonen 1948
muotokuvat
maalaustaide
Alkuperäinen maalaus Vehmaan kunnanvirastossa
Heljo, Eino
Vastaava työnjohtaja Edvard Aaltonen oikealla, keskellä myyjä Kerttu Fingerroos.
Vehmaan osuuskauppa, Rautilan myymälä ja varasto
Kuvassa myymälän hoitaja Nestor Aaltonen. Oikealla osuuskaupan kirjanpitäjä Hilda Koskinen.