Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 2. vihko ilmestyi helmikuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Keisari ja sosialismi. [Ulkomaisten lehtien mukaan.] S. 33—38. Jokapäiväinen tarina. Norjan kielestä suomennettu. S. 38—48. Uudemman sielutieteen alalta. Selostusta teoksista Ribot: Les maladies de la personnalité ja Bourru & Burot: Variations de la personnalité. S. 48—60. Josef Egyptissä. [Ruotsalaisen raamatun historian mukaan.] S. 61—64. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/500315
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 3.-4. vihko ilmestyi huhtikuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Apinat. II. S. 65—73. Nälkä. (Norjan kielestä.) [Knut Hamsunin teoksesta Suit.] S. 73-109. Onko taiteellinen kehitys nuorisolle vahingoksi vai hyödyksi. (Esitelmä pidetty Kuopion pedagoogisen yhdistyksen kokouksessa Maaliskuulla 1890.) S. 109—115. Esitelmän piti Minna Canth 28.3.1890. Venäläisistä uskonlahkoista. [Selostusta N. Tsakin teoksesta.] S. 115—119. Syvät rivit nousevat Europan sivistysmaissa. [Etupäässä selostusta Saksan oloista.] S. 119 —124. Maailman parantaja. S. 124—128. Teoksessa Nokkala: Tolstoilaisuus Suomessa pidetään s. 200 tätä todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamana. Tosin siinä on sanonta me nuoret. Uskonnollinen kuukauslehti. [Lyhyt esittely.) S. 128. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501622
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 7. vihko ilmestyi heinäkuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Työväenkysymys. Gustaf F. Steffenin mukaan. S. 193—204. Meren pohjasta. Erään sukeltajan kertomuksia. [Lontoosta.] S. 204—209. Apinat. III. 209 — 216. Fjodor Michailovitsch Dostojevski. (Georg Brandesin mukaan.) S. 216 — 224. Varastustauti. (Englantilaisen lehden mukaan.) Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501814
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 8. vihko ilmestyi elokuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Falbin maanjäristysoppi. S. 225—228. Yhteiskunnan omnibus. [Käännös teoksesta Bellamy: Looking backward.] S. 228—230. Työväenkysymys. [Jatk.] S. 231—242. Ajattele itse. (Suomennos.) S. 242—244. Sosialisti papin kauhtanassa. [Selostus ruotsalaisen papin J. Nylanderin kirjoituksesta.] S. 244—248. Pellolla. (Suomennos.) S. 248—250. Morsian vainaja. Kirj. Guy de Maupassant. (Suomennos.) S. 250-255. Kummallinen ukkosen isku. [Ulkomaan uutinen.] S. 256. Kirjallisuutta. [Esitelty lyhyesti Dannholm: Suomen olot.] S. 256. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/502456
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 9. vihko ilmestyi syyskuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Työväenkysymys. Gustaf F. Steffenin mukaan. (Jatk.) S. 257 — 270. Kassakaappi. Kirj. Ch. Grandmougin. (Suomennos.) S. 271 —276. Kuinka kirjallisuutta vainottiin Ranskan vallankumouksen edellä. H. Th. Bucklen mukaan. S. 277—285. Mies. [Ajatelma. Luultavasti suomennos.] S. 285. Keksinnöitä. [Luultavasti ulkomaisen lähteen mukaan.] S. 286— 288. Koulumiehen miete. [Kirj.] P. A. Siljeström. S. 288. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/500571
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 10. vihko ilmestyi lokakuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Mikä vaara on siitä, että kristinusko ja papisto pidetään samana asiana. [Ei lähdettä. Ranskan vallankumouksen ajan kokemuksia.] S. 289—296. Vihkiäiset. (Suomennos.) S. 297—303. Ennustaja. Kirj. Kristofer Kristofersen. Suomennos. S. 303 — 312. Kansakoulu. Kirj. Otto Tuomi. S. 312—316. Mitenkä Jahvetti Uotinen säilytti tukkansa vesileipävankeudessa. Kirj. Otto Tuomi. S. 317—320. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/499920
Wapaita aatteita, 11. ja 12. vihko (1890)
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 11. - 12. vihko ilmestyi joulukuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Ennustaja. Kirja. Kristofer Kristofersen. (Jatk.) S. 321—330. Pelastin äitin kuolemasta. Kirj. Otto Tuomi. S. 330—347. Kielen synnystä. Kirj. N. R. af Ursin. S. 348—355. Perinnöllisyys ja tahdon vapaus. [Selostus Th. Ribot'n ja englantilaisten lääkärien väittämistä.] S. 355—361. Pyhiin vaellus 19:llä vuosisadalla. [Kirj.] Kaapro Jääskeläinen. S. 361-366. Ihmeet leikkaukset. [Kirurgien Duret, Burchardt ja Lannelongue aivoleikkauksista.] S. 366—368. Lukijoille. [Jouluk. 1890 allekirjoitettu toimituksen tiedotus lehden lakkaamisesta.] S. 368. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501967
Vapaita aatteita, 11. ja 12. vihko, 1890
Toimittajat Minna Canth ja A. B. Mäkelä. 5. - 6. vihko ilmestyi kesäkuulla 1890. Suomentajista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti Minna Canth on suomentanut ainakin osan lehdessä julkaistuista kirjoituksista ja novelleista. Sisällys: Piirteitä ihmiskunnan vanhimmasta sivistyshistoriasta. Kirj. N. R. af Ursin. S. 129 — 156. Pikku Maiju. (Suomennos Tanskan kielestä.) S. 156 — 163. Jukka. (Suomennos Norjan kielestä.) S. 163 — 173. Vapaan ajatuksen marttyyrit. [Lähteenä Barni: Les Martyrs de la libre pensée.] S. 173—181. Ystävykset. S. 181—192.' Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/501852
kirjeet
Kirjeen lähettäjä on tuntematon ja allekirjoitus epäselvä. Kirjoittaja lupaa kirjeessä etsiä Minna Canthille fysiologista ja psykologista kirjallisuutta, vaikkei ole siihen perehtynyt.
Kirje Minna Canthille ja tyttärille 19.8.1888
runot
Kirjeessä ei ole lähettäjän nimeä. Kirjeen lopussa on runo tai laulun sanat "Sotilaspojan laulu". Tämän jälkeen on lyijykynällä kirjoitettu teksti: "Äitini sanojen mukaan on tämä kirje joltakin Pelkoselta, joka kävi Canttilassa ja jota äitini vähätteli. Aili Andersin 7.4.1975." Aili Andersin oli Minna Canthin tyttären Lyyli Andersinin tytär.
kuolinilmoitukset
Minna Canth
Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä. Minna Canth kuoli 12. toukokuuta 1897. Hautajaiset pidettiin kolme päivää myöhemmin. Minna Canthin hauta sijaitsee Kuopion Isolla hautausmaalla, pääkäytävän oikealla puolella, korttelissa 5. Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä: Päivälehti 15.5.1897 no 130, Uusi Suometar 15.5.1897 no 127, Nya Pressen 15.5.1897 no 130A, Hufvudstadsbladet 15.5.1897 no 130, Keski-Suomi 15.5.1897 no 56, Suomalainen 17.5.1897 no 55, Aamulehti 15.5.1897 no 111, Tampereen Sanomat 15.5.1897 no 75 ja Savo-Karjala 14.5.1897 no 54.
syntymäpäivät
onnittelut
Onnittelukortti Minna Canthille 50-vuotisjuhlan kunniaksi Virosta. Kääntöpuolella onnitteluteksti.
Kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta 12.11.1894
Pohjois-Savon Kansanopisto
Minna Canthin nimelle kirjoitettu kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta vuodelle 1895.
Hanna Canthin todistus syyslukukaudelta 1884 Kuopion tyttökoulusta
todistukset
Kuopion tyttökoulu
Hanna Canth
opiskelu
Hanna Canthin päästötodistus Kuopion suomalaisesta tyttökoulusta
Todistus on vuodelta 1886. Hanna Canth oli Minna Canthin tytär.
Kutsu Kuopion Isänmaallisen seuran jäseneksi 20.5.1899
Kuopion Isänmaallinen seura
Elli Canth
kutsut
Kutsu on osoitettu Minna Canthin tyttärelle Elli Canthille. Isänmaallinen seura pyytää Elli Canthia jäsenekseen.
Murtovarkaus
sähkeet
ensi-illat
Sähkeessä kiitetään Canthia "siitä oivallisesta näytelmästä, jolla olette rikastuttaneet näytelmäkirjallisuuttamme". Murtovarkaus-näytelmä oli saanut ensi-iltansa paria päivää aikaisemmin. Allekirjoituksena on noin parinkymmenen naisen nimi. Ensimmäisenä nimenä Augusta Heurlin.
Työmiehen vaimo
Sähkeessä kiitetään Canthia Työmiehen vaimo -näytelmästä. Allekirjoituksena on parikymmentä nimeä. Ensimmäisenä nimenä Betty Stråhlman.
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke Minna Canthille 1891
Suomalainen teatteri
Papin perhe
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke on ilmeisesti lähetetty Papin perhe -näytelmän ensi-illan jälkeen. Sähkeen päiväys on epäselvä. Allekirjoituksena: Leino.
Kortti Työmiehen vaimon näyttelijältä 1893 Minna Canthille
Kortin takana on ruotsinkielinen teksti, jossa viitataan Työmiehen vaimo -näytelmään. Kyseessä lienee näytelmässä mukana olleen, Toppoa-esittäneen näyttelijän tervehdys. Kortin allekirjoitus on epäselvä.
Kortin lähettäjä lienee Hanna Asp. Allekirjoituksena on Hanna A. Minna Canth kuoli 12.5.1897.
Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan rintamerkki
Pahvinen, pyöreä, musta-keltainen Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan merkki. Keskellä keltaisella pohjalla musta Minna Canthin silhuettikuva. Merkkiin on kiinnitetty musta-keltainen nauha. Kuvaa kiertää teksti "Minna Canthin patsaan paljastusjuhla 12.5.1937, klo 13". Merkin toisella puolella on teksti: "Naisten päivät Kuopiossa 11-12.5.1937"
Pieni kortti, jossa on teksti: "Kaarlo Bergbom / D:r Phil"
Augusta Katharina Johnson
Constantin Littson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Johan Ferdinand Canth
Kutsukirje Minna Canthin sisaren Augusta Johnsonin ja Constantin Littsonin häihin 9.8.1877. Kutsujina Ulrika ja Gustav Vilhelm Johnson. Kutsuun on kirjoitettu vastaanottajaksi "Herr Lektorn Ferdinand Canth. Jyväskylä".
Hääkutsu Kaarlo Mainio Levanderin ja Eva von Torckenin häihin 6.4.1896.
Kaarlo Mainio Levander
Eva von Torcken
Karl von Torcken
Frid von Torcken
kutsukortti
Frid ja Karl von Torckenin esittämä kutsu tyttärensä Evan ja K.M.Levanderin häihin 6.4.1896. Kutsussa ei ole vastaanottajan nimeä.
Hääkutsu maanmittari Niskaselle 17.9.1865
Ulrika Vilhelmina Johnson
Kutsukirje Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Vilhelmina Johnsonin (Minna Canth) häihin 17.9.1865. Kutsun reunoja kiertää kasviaiheinen koho-rnamentiikkakoristelu. Kutsu on osoitettu Herra Maanmittari Niskaselle rouvineen. Kutsussa on Kuopion Isänmaallisen Seuran leima, koska arkistoaineistoa on ollut myös seuran hallussa.
Taitettu kortti, jossa tieto Minna Canth -juhlasta. Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Taitettu kortti, jonka kannessa teksti: "Minna Canthin 75-wuotisjuhla 19.3.1919. Alkaa kello 7 Raittiustalolla". Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Minna Canthin ruokahankinnat maalis- ja huhtikuussa 1897
ruoka
ostot
Minna Canthin talouteen päivittäin hankituista ruokamääristä pidetty kirjanpito.
Sanomalehtiarvostelu näytelmästä Työmiehen vaimo
teatteri
Turku
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Päiväys ja artikkelin kirjoittajan nimi puuttuvat. Arvostelun otsikko on: "Teater. Arbetarens hustru af Minna Canth"
Sanomalehtiarvostelu "Literatur och konst" näytelmästä Työmiehen vaimo
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Arvostelun otsikko on "Literatur och konst." Päiväys puuttuu. Allekirjoituksena nimikirjaimet G.C. Artikkelin alkuun on kirjoitettu käsin: "+ är sedan...".
suvut
Anni Canth
Elli Wilhelmina Canth
Hanna Ulrika Canth
Helka Maria (Maiju) Canth
Karl Johan (Jussi) Canth
Petter Henrik (Pekka) Canth
Lyyli Augusta Canth
Koristeellinen sukutaulu. Paperin kuva-aiheena vasemmalla palmunlehvä, enkeli ja tekstinauha. Paperille on kirjoitettu käsin Minna Canthin jokaisen lapsen nimi ja syntymäaika. Arkkia on paikattu takapuolelta arkistoteipillä.
Augusta Katharina Littson
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Anni Levander
Sukutaulu. Paperin koristeaiheena on taulun kehys, ja siinä raamatunlauseita ja köynnöskasvikoristelua. Kehysten sisään on kirjoitettu käsin Minna Canthin lähiomaisten nimi, syntymä- ja kuolinaika.
Kutsu International Council of Women -kokoukseen
naisen asema
The National Woman Suffrage Associationin painettu tiedote ja kutsu Washington, D.C.:ssa 25.3.-1.4.1888 pidettyyn International Council of Women -kokoukseen.
Kuopion Naisyhdistyksen kokouksen pöytäkirja 11.3.1893
Kuopion Naisyhdistys
Pöytäkirja Kuopion Naisyhdistyksen kokouksesta 11.3.1893.
Minna Canthin 50-vuotisjuhlan ohjelma ja ruokalista. Tekstiä reunustaa kehykset, joihin on kirjoitettu Minna Canthin kirjoittamien teosten nimiä ja niiden henkilöitä. Otsikkona: "Minna Canth 19.3.1844-19.3.1894". Arkin toisella puolella on juhlan ruokalista. Arkkia on paikattu arkistoteipillä.
Minna Canthin uni ja pulssi toukokuussa 1897
uni
syke
Minna Canthin uni kuvattuna eri värein pylväsdiagrammilla toukokuussa 1897. Pulssi mitattu ja kirjattu päivittäin aamulla, päivällä ja illalla Canthin kuolinpäivään saakka.
Roinilan talossa
näytelmät
ilmoitukset
Roinilan talossa -näytelmän ilmoitus. Ilmoituksessa esitetään näytelmän roolijako. Ilmoituksella viitataan Suomalaisen teatterin Roinilan talossa -esitykseen, jonka ensiesitys oli 19.3.1900.
Kova Temppu
tasa-arvo
Kaksiosainen näytelmä. Näytelmän loppu on kirjoitettu erilliselle lapulle. Tekstin lopussa on allekirjoitus "Sofialta". Käsikirjoituksen yhteydessä on lappu, johon on kirjoitettu: "Kirjastoneuvos Helle Kannilan tutkimuksen mukaan Kova Temppu ei ole Minna Canthin oma käsikirjoitus, vaan ilmeisesti jonkun muun lähettämä Canthin arvostelua varten."
Hääkutsu Herra kauppias W. Moldakoffille
häät
Ulrika Wilhelmina Johnson
Gustaf Wilhelm Johnson
Kauppias Moldakoffille osoitettu kutsu Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Wilhelminan häihin. Häät pidettiin Kuopiossa 17. syyskuuta 1865. Kutsujina ovat Minna Canthin vanhemmat Ulrika ja Gustaf Wilhelm Johnson.
taloudenhoito
kirjanpito
J.F. Canthin ja Minna Canthin kodin talouskirja. Kirjaan on merkitty perheen menoja, tuloja ja muuta arkielämää valaisevaa. Merkinnät alkavat vuodesta 1877 ja jatkuvat vuoteen 1879. Viimeisellä sivulla on kirjattu vuoden 1877 menoja.
muistot
radiohaastattelu
Lyyli Andersin
Maiju Canth
Kirjoituskoneella puhtaaksikirjoitettu radiohaastattelu vuodelta 1936. Muistelijoina ovat Minnan tyttäret Lyyli Andersin ja Maiju Vuorisalo, opettaja Liina Inkinen, rouva Hanna Guseff, rouva Aija Kotilainen ja opettaja Laimi Korhonen. Haastattelijana Helmi Karjalainen.
Minna Canthin tutkintotodistus Jyväskylän seminaarista 1864
seminaari
Ulrika Wilhelmiina Johnson
Uno Cygnaeus
Todistus on kopio alkuperäisestä. Todistuksen jälkeen rouva Aili Andersinin saatekirje vuodelta 1974, jolloin hän luovutti aineiston Kuopion Isänmaalliselle seuralle. Todistus on lukuvuodelta 1863-64 ja se on Uno Cygnaeuksen allekirjoittama. Paperi on revennyt keskeltä liitoskohdasta kahtia. Päiväys on 7. kesäkuuta 1864. Loppuun on kirjoitettu ilmeisesti pilailumielessä: "Näytetty Herra Maisterille ja Seminaarin Opettajalle, joka tässä asiassa on paljon suuriarvoisempi Uno Cygnaeusta: Joh. Ferd. Canthille"
Minna Canthin kirjasto Kuopion korttelimuseossa
kokoelmat
kirjasto
Kuopion kulttuurihistoriallinen museo
luettelot
Kuopion korttelimuseossa laadittu luettelo Minna Canthin huoneessa säilytettävistä kirjoista. Kirjat ovat kuuluneet Canthille ja pääosa niistä on lahjoitettu museon kokoelmiin vuonna 1948. Niteitä on yhteensä sata, minkä lisäksi kokoelmaan kuuluu lehtiä. Niiranen, Timo (1994): Minna Canthin kirjasto
Kuopio
Kuopion suomalainen yhteiskoulu
koulut
Kuopioon saatiin yliopistoon johtava suomenkielinen yhteiskoulu vuonna 1892 toisena Suomessa. Näin myös Savon tytöillä oli mahdollisuus saada korkeampaa jatko-opetusta kotimaakunnassaan suomenkielellä. Koulun perustamisessa oli Minna Canthilla oma merkittävä osansa. Canth kirjoitti koulun puolesta muun muassa lehtiartikkelin. Koulu aloitti toimintansa vuokratiloissa. Vuonna 1898 se muutti Haapaniemenkadun ja Eteläisen Vuorikadun (nykyisin Minna Canthin katu 46) kulmaan, jossa rakennus on edelleenkin olemassa. Postikortti Kuopion suomalaisesta yhteiskoulusta, kuvattu vuosien 1905 ja 1915 välisenä aikana. Rakennus valmistui osoitteeseen Eteläinen Vuorikatu (nyk. Minna Canthin katu 46) vuonna 1897. Minna Canth oli perustamassa koulua sekä toimi myös sen johtokunnassa.
Snellmanin puisto
Kanttila
Minna Canthin koti Kanttila sijaitsi Snellmanin puiston laidalla. Kuvassa puisto 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, puiston luoteiskulmalta kuvattuna. Snellmanin patsas pystytettiin 1886 ja samalla puistokin sai uuden nimen kansallisen merkkimiehen mukaan. Minna Canthille puisto oli tärkeä paikka: Tuolla istuskelen usein yksin Snellmanin kuvapatsaan alla ja kantelen hänelle , kuinka alas suomalainen puolue on mennyt. Ja manaan hänen henkeään alas rusikoitsemaan tämän ajan fennomaaneja, sillä sitä ne totisesti ansaitsisivat. (Minna Canthin kirje Kaarlo Bergbomille 6.7.1886) Postikortti valokuvasta, joka otettu vuosien 1895 ja 1905 välisenä aikana. Kuvassa Snellmanin puiston luoteiskulma: Snellmanin patsas näkyy puiden varjossa vasemmalla. Minna Canthin Kanttila on aivan puiston laidalla, viistosti vasemmalla penkillä istuvan miehen takana.
Minna Johnsonin luokkakuva Jyväskylän seminaarissa
Jyväskylän seminaari, Minna Canth
Jyväskylän seminaarin luokkakuva. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuvassa ylh. vas. Ingeborg Molander, Johanna (Hanna) Pfaler, Liisa Väänänen (huivi), Sefa Stockius, Anna Tommila, Blonda Björnholm ja Minna Johnson (keskirivissä oik.). Nimien lähde: Raitio, K. (1913) Jyväskylän seminaarin 50-vuotinen toiminta.
Jyväskylän seminaarin ensimmäiset miesopettajat 1860-luvun lopulla
Jyväskylän seminaari, opettajat
Jyväskylän seminaarin ensimmäiset miesopettajat 1860-luvun lopulla. Takana vas. suomen kielen lehtori Jaako Länkelä, matematiikan lehtori Ernst Bonsdorff, kasvatusopin ja historian lehtori Olai Wallin sekä luonnontieteiden lehtori Johan Ferdinand Canth. Istumassa vas. voimistelunopettaja Karl Gustaf Göös, musiikin lehtori Erik August Hagfors, uskonnon lehtori Nestor Järvinen sekä piirustuksen ja käsitöiden lehtori Johan Rafael Hårdh. Lähde: Museoamanuenssi Marja-Liisa Hyvönen, Jyväskylän yliopiston tiedemuseo, 2015.
Jyväskylän seminaarin miesopettajia syksyllä 1878
Jyväskylän seminaarin miesopettajia syksyllä 1878. Eturivissä istumassa vasemmalta: musiikin lehtori E. A. Hagfors, seminaarin johtaja Karl Gabriel Leinberg, piirustuksen ja käsitöiden lehtori Johan Rafael Hårdh. Takana seisomassa vasemmalta: matematiikan lehtori Karl Johan Högman, suomenkielen lehtori Jaako Länkelä, uskonnon lehtori Nestor Järvinen, kasvatusopin ja historian lehtori Olai Wallin, voimistelunopettaja Karl Gustaf Göös ja luonnontieteiden lehtori Johan Ferdinand Canth. Lähde: Museoamanuenssi Marja-Liisa Hyvönen, Jyväskylän yliopiston tiedemuseo, 2015.
Kehystetty valokuva. Minna Canth kuvattuna kotonaan Kanttilassa, Kuninkaankatu 15:ssa. Kuva on otettu luultavasti 1890-1891.