Pekkala, Juho Sampo
vesimyllyt
vilja
jauhaminen
Vesimyllyt rakennettiin ojan päälle. Myllyn rakenne oli tarkkaan mietitty. Se oli yksinkertainen mutta tehokas. Myllykivet olivat yleensä graniittia ja ne haettiin joko Kultalasta tai Inarijärveltä.
Välitalo, Viljo
Vaattovaara, Merja
Vesimyllystä ei ole kilpailijaksi sähkölle
Kyrö, Nilla
Kyrö, Hermanni
osuuskunnat
Vanhat vesimyllyt olivat aikanaan kiinnostavia kohteita. Niissä jauhettiin viljaa ja poikaset retkeilivät myöhemmin myllyjen läheisyydessä lintujahdissa. Myllyt toimivat osuuskuntaperiaatteella ja lansmestarina l. puheenjohtajana toimi kirjoitustaitoinen isäntämies. Myllyn käytöstä perittiin pientä maksua, jolla katettiin korjauskuluja. Sähkön yleistyessä vesimyllyistä ei ollut enää kilpailijaksi sähkölle.
Keitele
valokuvat
Paananen, Vellamo
Vesiratas Rimminjoessa. Saimi Pulkkinen ja tyttärensä Tyyne Jääskeläinen.
Keiteleen kunnankirjasto
Iisalmi
vesitornit
1930-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Vespuolinen : korpilahtelainen kylälehti
kausijulkaisut
Korpilahti
paikallislehdet
Korpilahti : Korpilahden Vespuoli
asuinrakennukset
uunit
1890-luku
Vesterilä. Keitele, Hamula. Vanhimpia Hamulanniemen tiloista. Päärakennuksen vanhempi osa ajoittuu 1890-luvulle. Kuvassa tuvan kattolaipio ja uuni ovat alkuperäisessä vuoden 1928 asussaan.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Vesterilä. Keitele, Hamula. Vanhimpia Hamulanniemen tiloista. Päärakennuksen vanhempi osa ajoittuu 1890-luvulle.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 13.9.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
taiteilijakirjat
Mats B.
Rikhardinkadun kirjasto
Håkansson, P.L.
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
sotaveteraanit
Huittinen
Huittisten seudun veteraanit
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
K.J.
Veteraanijärjestöjen yhteinen juhla 1976
juhlat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen seurakunta järjesti sotaveteraaneille ja rintamamiesveteraaneille yhteisen juhlan. Vasemmalta Juhani Saastamoinen, Viljo Leskinen, Eelis Tirkkonen, Onni Ylönen, ja Kyllikki Halonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.12.1976.
laulajat
Muun muassa lukuisissa sotaveteraanien juhlissa esiintyneeseen veteraanikvartettiin kuuluivat Kalevi Aalto (vas.), Eino Lempälä, Jussi Hyypiä ja Pentti Lehtinen.
Pukkilan kunnankirjasto
Veteraanit kunnioittivat kaatuneita aseveljiään 22.8.1981 kunniakäynnillä Huittisten Sankarihaudalla ja muistojen tilaisuudessa Huhkolinnassa
sankarihaudat
Huittisten Joulu
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1981
sotahistoria
Pukkilan Sotaveteraanit luovutti veteraaniviirin Pukkilan kunnalle syyskuussa 1985. Valtuustosalissa otetussa kuvassa ovat veteraaniyhdistyksen edustajat Pekka Rousi (vas.) ja Kauno Mäenrinta sekä kunnan edustajat, kunnanvaltuuston puheenjohtaja Eino Saarikko (kolmas vas.), kunnanjohtaja Kari Satoniitty ja kunnanhallituksen puheenjohtaja Yrjö Siltala. Paikalla oli myös kunnansihteeri Mirja Riihiluoma.
Pukkilan Sotaveteraanit sai oman lipun vuonna 1982. Kuvat ovat lipun vihkimistilaisuudesta, joka pidettiin elokuussa 1982 seurakuntakodilla. Lipun vihki pastori Lasse Hautala. Kunniavartiossa Pekka Rousi (vas.), Pentti Lehtinen, Kauko Nikkilä, Asko Saloranta, Viljo Savela ja Ahti Heikkilä. Lipunnaulausseremoniassa ensimmäisen naulan sai lyödä veteraaniyhdistyksen perustavan kokouksen koollekutsuja ja ex-puheenjohtaja Usko Sarvaala. Sinipohjaisessa lipussa on lumipukuista sotilasta esittävä Suomen Sotaveteraaniliiton tunnus sekä Pukkilan vaakuna. Alimmassa kuvassa lippua esittelevät muutama vuosikymmen myöhemmin veteraaniyhdistyksen silloinen puheenjohtaja Eino Lempälä (vas.) ja sihteeri Åke Almiala (kuva: Pertti Mäkelä).
Vi går till Firenze : vad tänker tystlåten finländare i Firenze? : Kom och titta!
Teos on taiteilijakirja. Painos 1000 kappaletta.
Ollikainen, Jouko
Teos on taiteilijakirja. Kuvitettu matkakertomus: kirjanen, jossa 14 numeroimatonta lehteä, paperivyö. Numeroitu painos (15/1000)
Teos on taiteilijakirja. Kuvitettu matkakertomus: kirjanen, jossa 10 numeroimatonta lehteä, paperivyö. Numeroitu painos (72/1000).
Teos on taiteilijakirja. Kuvitettu matkakertomus: kirjanen, jossa 12 numeroimatonta lehteä, paperivyö. Numeroitu painos (15/1000).
Teos on taiteilijakirja. Kuvitettu matkakertomus: kirjanen, jossa 10 numeroimatonta lehteä, paperivyö. Numeroitu painos (12/1000).
Teos on taiteilijakirja. Teos on näyttelyluettelo ja sisältää tekstiä ja kuvia taideteoksista.
Heikkilä, Jussi
Vielä kerran vanhojen pöytäkirjojen kertomaa
Pohjonen, Sinikka
Keuruun kaupunginkirjasto
Minna Canth
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 19.3.1875 nimimerkillä Kansalainen julkaistu lehtikirjoitus, jonka otsikko on "Vielä sananen viinasta". Sen on arveltu olevan Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto ja Vilkemaa, Hilja (1927): Naiset raittiustyössä).
Vielä vähän kansakoulun opettajain kokouksesta itäisellä Uudellamaalla
koulut
kielikysymys
Keski-Suomi-lehdessä 14.11.1874 Minna Canthin nimimerkillä Wilja laatima lehtikirjoitus, jonka aiheena oli kielikysymys. Kannilan mukaan "lehden edellisessä numerossa oli nimetön kirjoitus kokouksessa esitetystä vaatimuksesta, että suomenkielisten opettajien välttämättä oli opittava ruotsin kieli" (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Satakunnan Kansa -lehdessä 30.9.1965 julkaistu murrepakina.
henkilöt
Vieno ja Onni Tossavainen asustivat Raja-aholla 1950-luvulta lähtien. Kuva Raino Tervo.
Vierailu. Käsikirjoitus huhtikuu 1946 Muistiinmerkintöjä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
sosiaaliset ristiriidat
luokkaristiriidat
ilmavaivat
shakki
Digitoidussa dokumentissa on kaksi kellervänruskeakantista ruudutettua muistilehtiötä, joiden kannet ovat kastuneet. Lehtiöissä on novellin Vierailu käsikirjoitus sekä muistiinpanoja. Novellissa Vierailu Severi tutustuu Juhaniin ja tämän sisareen. Myöhemmin tyttö pyytää hänet vierailulle. Maalaispoika joutuu kärsimään kaikki luokkaerosta johtuvat vaivat, kuuntelemaan tytön pianonpimputusta sekä vanhempien ruotsinkieltä ja saa hänelle oudoista herkuista vatsa- ja ilmavaivoja. Severi tuntee suurta helpotusta päästyään pois ja pieraisee mahtavasti. Novelli edustaa Haanpään tuotannon groteskia puolta, jossa navanalaistoiminnot palvelevat valtaapitävien häpäisyä. Haanpää on kirjoittanut samannimisen novellin 5.9.1930. Dokumentissa on novellin uusi versio, joka on ilmeisesti kirjoitettu julkaistavaksi jossakin lehdessä tai valikoimassa. Novellin aihe (ilmavaivat) lienee estänyt sen julkaisemisen. Uuteen versioon Haanpää on muuttanut minä-kertojan hän-kertojaksi, ja myös sanamuotoja on hiukan varioitu. Matti Salminen on julkaissut valikoimassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja novellista päiväämättömän version, joka on löytynyt Haanpään tyttären Elsa Hyvärisen jäämistöstä. Siinä on sama juoni: Severi pelastaa komppaniassa herraspojan, ylioppilas Johan Nybergin kiusaamiselta ja pojat ystävystyvät. Johanin sisar Margit kutsuu Severin kotiinsa, jossa tämä joutuu kuuntelemaan pianonpimputusta ja kärsimään herkkuihin tottumattoman mahan kapinointia. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 25.4.1946 Novellin ensimmäinen versio on julkaistu teoksessa Vanha voiman mies (Otava 1995). Toinen versio on julkaistu kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Ensimmäisessä vihkossa ennen novellia ja jälkeen on Haanpään shakkikaverien nimiä ja osoitteita sekä kirjeshakkipelien siirtoja. Toisessa vihkossa on osoitteita ja shakkimerkintöjä. Laajuus yhteensä parisenkymmentä sivua
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Vierailu. Osa käsikirjoituksesta 1930-luvulta
lapuanliike
yhteiskuntaluokat
Mäntsälän kapina
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu viivoitetuille kirjepaperiliuskoille, jossa ei ole otsikkoa. Se sisältää novellin Vierailu käsikirjoituksen. Tekstin paikoittainen katkonaisuus osoittaa, että joitakin liuskoja saattaa olla hukassa. Käsikirjoituksen teksti alkaa kesken: "(1) Sattuikin niin etten joutunut palvelemaan maatani ainoastaan asennoilla, kivääritempuilla, maastoharjoituksilla ja maaliinampumisella". Kolmannen sivun alareunasta on repeytynyt palanen. Novellin Vierailu poliittinen aihe liittyy Mäntsälän kapinaan. Minäkertoja kommennetaan yksikkönsä mukana kukistamaan kapinaa. Vartiomiehiltä otetaan kovat patruunat pois, jotta he eivät hermostuksissaan ampuisi ihmisiä. Sotamiehet epäilevät upseerien tosiasiassa sympatisoivan lapualaiskapinallisia. Tapausta kutsutaankin herrojen kapinaksi. Se kuivuu kasaan laukaustakaan ampumatta: "konjakkipullon korkinmaiskaus oli vienyt tarmon kapinallisten kenraalilta". Tämä viittaa legendaan, että kapinan sotilaallinen johtaja, kenraali K. M. Wallenius olisi antautunut autossa juotujen viinaksien voimalla. Tosiasiassa hän juopotteli suojeluskuntapäällikkö Lauri Malmbergin kanssa vasta matkalla Helsinkiin poliisin hoteisiin. Kun kertojan yksikkö on kotiutettu varuskuntaansa, hän tapaa rahattomana iltalomalla asetoverinsa sisaren ja vierailee tämän luona. Tyttö ihailee kapinallisia isänmaallisena väkenä, mutta kertoja tokaisee vähättelevänsä sellaista sotapäällikköä, joka antautuu laukauksetta, vain konjakkipullon pamahtaessa. Sotamies kysyy, kenen etua kapina palveli ja olisi palvellut varsinkin onnistuessaan. Vastaus on, että tukkiyhtiöitä: "Ettei vain puutavarayhtiö laske isanmaallisuuttaan prosenteissasi". Poika huomaa luokkaeron tytön ja tämän perheen sekä itsensä välissä. Kirjoitusajasta ei ole varmaa tietoa. Teksti saattaa olla kirjoitettu 1930-luvulla pian Mäntsälän kapinan jälkeen. Novellin Vierailu ensimmäinen versio on julkaistu vuonna 1930 Työläisnuorison joululehdessä. Uudessa versiossa korostuu aiheen poliittisuus, kun novelli tapahtuu Mäntsälän kapinan aikana.
Kotiseutuyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja Pauli Paananen (oik.) toivottamassa tervetulleiksi Kuopion museon edustajat Rauni Säisän, Erkki Hietasen ja Tauno Pastilan. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.9.1976.
kansanopistot
opiskelijat
Äänekoski
matkakertomukset
opintomatkat
Jyväskylä
92.845 (YKL)
Kansanopistolaisten vierailumatka Jyväskylään 1896
Kansanopistolainen
Alkuperäinen: Kosken kuiskeita : muistojen muruja Äänekosken äyräiltä v. 1894-98, Jyväskylässä : Jyväskylän kirjapaino, 1899.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
rakennukset
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Aili
Haanpää, Elsa
Nygren, ?
Rouvinen, Veikko
Rouvinen, Irja
Pyhäntä, Lamujärvi
Vieraita Korpelaisessa heinäkuussa 1958. Kuvassa Elsa ja Aili Haanpään kanssa Nygren sekä Irja ja Veikko Rouvinen.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Vesterinen, Eero
Haanpää, Oskari
Haanpää, Eeva
Marttinen, Paavo
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Terttu
Vieraita Korpelaisessa vuonna 1958. Kuvassa Elsa ja Aili Haanpää, Eero Vesterinen, Eeva ja Oskari Haanpää sekä Marttisten perhe.
Rantala, Marjatta
M.H.
Vieremä
seurantalot
nuorisoseurat
Joensuu
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
hiihto
kilpailut
Keiteleen ja Pielaveden kunnallis- ja toimihenkilöiden perinteelliset viestihiihtokisat. Keiteleen valtuuston joukkueen ankkuri Unto Penttonen lennätettiin yläilmoihin voittoisan urakan jälkeen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.3.1972.
urheilukilpailut
urheilijat
juoksijat
juoksulajit
ihmiset
Pukkila -- Kantele
urheiluvaatteet
Ensimmäisessä kuvassa Aulis Lehto (vas.), Reino Nieminen, Jaakko Karjalainen ja Leo "Jussi" Lehto Kanteleen VESA:n kilpailussa. Toinen kuva on otettu vuonna 2011. Kuvassa Reino Nieminen (vas.), Jaakko Karjalainen ja Leo "Jussi" Lehto. Kolmannessa kuvassa Reino Nieminen poseeraa urheiluasussaan.
Viheriä penkki. Käsikirjoitus vuodelta 1935
novellit
kodittomuus
Digitoidussa dokumentissa on koneella kirjoitettu Viheriä penkki -novellin käsikirjoitus, jossa joitakin oikeinkirjoituskorjauksia. Novelli on allegoria yhteiskunnassa käytävästä elintilan taistelusta. Tarinassa juopunut herrasmies kutsuu poliisin karkottamaan paikalta kodittoman miehen, joka on päätynyt nukkumaan puiston penkille. Laajuus neljä sivua Ilmestynyt teoksessa Lauma (1937 Gummerus). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
kerrostalot
Raision toiseksi vanhin kerrostalo on Viheriäisiin vuonna 1957 valmistunut Nesteen työntekijöiden ensimmäinen asuntolarakennus. Kuvassa oleva Viheriäisten toinen asuntolarakennus valmistui vuonna 1960.
Satakunnan Kansa -lehdessä 29.4.1959 julkaistu murrepakina.
Heinonkoski, Seppo
Torikka, Pertti
vihdat
yhteistyö
heinänkorjuu
perheet
Ensimmäisessä kuvassa Serafiina Oksa lapsineen ja apureineen vihtojen teossa. Toisessa kuvassa ollaan miesporukassa heinänteossa.
Vihtori Grönroos - kotiseututyön löytöretkeilijä
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Nakkila-Seuran 30-vuotisjulkaisussa vuonna 1982 ilmestynyt artikkeli Vihtori Grönroosista.
Pere, Eero
Nakkilan kunnankirjasto
Nakkilalainen perinteenkerääjä Vihtori Grönroos kuvattuna vuonna 1951. Kuviin liitetyn tekstin mukaan "mielityössään tutkimassa vanhoja raunioita". Alimman kuvan oikeanpuoleinen mies tuntematon. Kuvat Nakkila-Seuran kokoelmista.