Vihtori Grönroosin keräysaineiston tarkastelua
perinteenkerääjät
kansanperinne
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 2005 ilmestynyt artikkeli.
Ylikoski, Kari
Nakkilan kunnankirjasto
maaseuturomaanit
rakennemuutos
Ville Kuronen: Vihtori Kunnaspään perintö (e-kirja)
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Mattus, Matti
Valpu
aseet
Poromies Matti Mattuksella oli ruotsalainen Husgvarna niminen pistooli, jota Reino halusi innokaasti saada omakseen. Aseen Matti oli vaihtanut ajohärkään, joka 1926-luvulla maksoi viisi markkaa. Kauppaa hierottiin ja Reino kyseli useaan otteeseen hintaa, johon Matti totesi, että johan minä sen sinulle kerroin. Aseelle ei ollut kantolupaa, joten Matti vannotti ostajaa, että jos palat, niin älä sano, että olet sen minulta ostanut. Pistooli oli vuosikymmeniä Reinolla käytössä, mutta lopulta hän hävitti sen ja totesi, että luvallinen ase on mukavampi käytössä kuin luvaton.
Lahdenmäki, Reino Antero Noak
Vaattovaara, Merja
koulurakennukset
kansakoulu
ihmiset
Kuvannut Kustaa Emil Klint. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Klint, Kustaa Emil
kartanot
1870-luku
museoesineet
Honkajoki
Viiliastia (4_321 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 321. Reuna yhdestä puusta.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Viimeinen koulupaikka Partakon Kivikummussa
Partakko
Ivalo
Kauhalahti
Lehtola, Laura (Laura-täti)
Sanas, (Aho) Mauno
katekeetat
koulunkäynti
kiertokoulu
Laura Lehtola oli pitämässä kiertokoulua Partakon Kivikummussa kesällä 1945. Kesken päiväunien, talon äiti Aino-Siiri, tuli herättelemään opettajaa, sillä Martta tyttö oli loukannut kätensä uintireissulla. Tyttöä lähdettiin viemään ensiavun jälkeen veneellä yötä myöten sairaalaan Ivaloon. Laura Lehtola oli saattajana ja päätti käydä samalla reissulla esimiehensä kirkkoherra Mauno Ahon luona. Asiointireissulla selvisi, että katekettaloppu Partakossa voidaan lopettaa, sillä Partakon koulu on valmistumassa. Opettaja palasi vähin äänin takaisin ja keräsi kamppeensa. Myöhemmin talon väki pahoitteli tapahtunutta, sillä he olisivat halunneet jotenkin muistaa opettajaansa.
Lehtola, Laura Leonoora
Keuruun kaupunginkirjasto
Viimeinen matka. Käsikirjoitus 1930-luvulta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
uskontokritiikki
metsätyöntekijät
hautajaissaatot
Digitoitu dokumentti koostuu konekirjoitusliuskoista, joissa on novellin Viimeinen matka käsikirjoitus. Metsätyömies sairastuu erämaassa, mutta ei pääse ajoissa hoitoon ja menehtyy. Novelli vertailee kansanmiehen ja yhteiskunnan merkkihenkilön hautajaissaattoja; työmies samaistaa uskonnon taikauskoon. Novellin otsikko "Eräs ruumissaatto" on korjattu "Viimeiseksi matkaksi". Kahdeksannella liuskalla on tekijän nimikirjoitus, teksti on ilmeisesti tarjottu johonkin lehteen. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoitusaikaa ei varmuudella tiedetä Ilmestynyt novellikokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Kurikka, Matti
Kirjastot.fi
Minna Canth
henkilökuvat
Valokuva otettu vuosien 1890 ja 1894 välisenä aikana. Lienee viimeisiä Canthista otettuja kuvia.
Victor Barsokevitsch
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Viimeisiä yhteisiä kuvia Ainista ja Hiskistä Amerikassa 1950-luvun alussa
Salomaa, Hiski
laulaja-lauluntekijät
amerikansuomalaiset
1950-luku
viinanpoltto
Viina- eli pontikkapannu (4_657 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 657. Pannuun kuuluu itse viinanvalmistuspannu ja irrotettava hattu. Sisällä myös yksi putkenpala. Valmistettu kuparista. Pannu muodoltaan tynnyrimäinen ja sivuissa kaksi kantokahvaa. Hatusta eli kannesta lähtee kaksi kupariputkea, joita pitkin höyrystä tiivistyneen alkoholin tuli kulkea jäähdytysvaiheeseen. Putket poikki ja jäähdytysastia puuttuu. Pannu pahasti lommoilla.
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 9.12.1876 julkaistu nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Viinakysymys I", joka todennäköisesti Minna Canthin laatima. Aiheina kirjoituksessa jyväskyläläisten naisten perustama raittiusliike ja sen kuvernöörille laatiman anomuskirjeen suomennos (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Viinamäen talo Paaslahdella 1920 - 1930-lukujen taitteessa
Iisalmi -- Paaslahti
valokuvat
1920-luku
1930-luku
maatilat
rakennukset
Iisalmen kaupunginkirjasto
Minna Canthin Jyväskylässä kokouksen yhteydessä pitämä puhe (Kannilan mukaan 17.6.1875), joka julkaistiin otsikolla "Viinatulvasta" Karjalatar-lehdessä 30.7.1875 (yläotsikko: Joensuusta) (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keitele
kuorma-autot
henkilöt
Viinikkalalaisia retkellä Kuopioon. Vasemmalta Viljami Jääskeläinen, Erkki Lammenvaara, Kusti Niskanen, Aarne Jauhiainen, Veikko Saastamoinen ja Pauli Kukkonen. Kuorma-autossa koululaisia. Alkuperäinen kuva Anja ja Veikko Saastamoinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
1890-luku
Paananen, Wellamo
Viinikkalan Harju 1897. Kuvan lahjoittanut Elli Jauhiainen.
Paananen, Vellamo
koulut
1970-luku
Viinikkalan koulu 1909-69. Kuva vuodelta 1970.
koululaiset
oppilaat
Viinikkalan koululaisia 1930-luvun puolessavälissä. Alarivi oikealta: Martti Niskanen, Unto Koskinen, Irja Saastamoinen, Kerttu Saastamoinen ja Lea Kauhanen. 2. rivi oikealta: Elli Saastamoinen, Liisa Tikkanen, Elma Tabell, Heta Kananen ja Martti Pasanen. 3. rivi oikealta: Aino Niskanen, Kerttu Pasanen, Bertta Pasanen, Urho Saastamoinen, Olavi Saastamoinen, takana oikealla keittäjä, opettajatar Iscanius ja hänen poikansa Auvo ”Ippi”. Alkuperäinen kuva Unto Koskinen.
Viinikkalan koululaiset ovat juuri tulleet koulun koivukujan siivoustalkoista. Kuva 1950-luvun alkupuolelta. Takana vas. keittäjä Kerttu Sisso, Paavo Hirviheimo, opettaja Annikki Virvatuli-Kaikk, Juhani Tossavainen, Seppo Tossavainen, Toivo Kinnunen, Vesa Saastamoinen, Veikko Häkkinen ja Paavo Laukkanen. Alarivi vas. Aune Laukkanen, Eila Saastamoinen, Kaarina Häkkinen, Liisa Rytkönen, Seija Laukkanen, Elli Saastamoinen, Marjatta Tossavainen ja Sirkka Häkkinen. (Kuva Erkki Tossavainen)
Viinikkalan koulun alaluokkalaiset vuonna 1963
1960-luku
Viinikkalan koulun alaluokkalaiset vuonna 1963. Vas. puoleinen pulpettirivi edestä lähtien: Risto Koskinen, Arja Jääskeläinen, Pauli Kinnunen, Seija Saastamoinen, Pirjo Kukkonen, Raija Varis, Matti Tossavainen ja Arja Saastamoinen. Oik. puoleinen rivi: Seija Rytkönen, Mirja Tossavainen, Ville Laukkanen, Sirpa Saastamoinen, Sirpa Kukkonen, Pirjo Saastamoinen, Maija Rytkönen ja Asko Raatikainen. Takana opettaja Toini Kivekäs. (Kuva Risto Koskinen)
Viinikkalan vuonna 1918 valmistunut koulurakennus. Kuva on otettu 1930-luvulla. Kuva Marja Rovamo.
isännät
Viinikkalan Paavolan kolme isäntäparia samassa kuvassa: etualalla Riitta (os. Varis) ja Raimo Tossavainen, keskellä Elsa ja Jalmari Huttunen, takana oikealla Elli ja Erkki Varis, lisäksi vasemmalla Raimon vanhemmat Anna-Liisa ja Alpo Tossavainen. Vuosiluku ei tiedossa. Kuva Riitta ja Raimo Tossavainen.
viirit
Aarne Saastamoinen, Kalevi Aitto-oja ja Vilho Mikkonen. Vuosiluku tuntematon.
Keiteleen kunnankirjasto.
Pyhäjoki
sadut
eläinsadut
hiiret
Viirun ja Hillerin seikkailut saivat alkunsa, kun tyttärentyttäreni, Berliinissä asuva Rauha, pyysi minua kertomaan sadun suusta. Hän tarkoitti, että kerron oman sadun, etten lue satua kirjasta. Kerroin kahdesta hiirestä, jotka asuivat heidän kotiaan vastapäätä olevassa vanhassa vesitornitalossa. Seuraavana päivänä Rauha pyysi jatkamaan satua, ja tahtoi, että laitan hänet ja pikkuveli Niilon satuun mukaan. Kolmannen sadun jälkeen Rauha sanoi: ”Kerro lisää ja tee satukirja.” Tässä kirjassa on viisi satua, jotka kertovat Viirun ja Hillerin seikkailuista Berliinissä ja Pyhäjoella. - Leena Pyhäluoto
Pyhäluoto, Leena
Pyhäluoto, Leena-Kaisa
linja-autot
autot
Kuvassa viisi Lehtisen linja-autoa kirkonkylän raitilla. Oikealla näkyy Sipiläisen kahvila. Maassa olevat valkoiset viivat tarkoittavat, että paikalla on pidetty juoksukilpailut. Kuva on vuodelta 1939.
Pukkilan kunnankirjasto
Viisikymmentä vuotta keskikoulun päättymisestä
Nieminen, Pentti
tuvat
Piirityönjohtaja Jaakko Koskinen (vas.) pistäytymässä työmatkallaan Viitaselän tuvassa 1930-luvun alussa. Muut henkilöt vasemmalta Vihtori, Maria ja Reino Nuutinen ja Nestori Jauhiainen sylissään Helvi Nuutinen. Kuvaaja ei tiedossa.
Vikaisilla yhteisnäyttely Vakka-Suomen päivillä
Vakka-Suomen seutukunta
Vehmaa
Vakka-Suomen päivät
näyttelyt
Artikkeli, Turun Sanomat 9.6. 1995. s. 24.
Tusun Sanomat
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 30.10.1959 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Viktor Forselius, unohdettu suomalainen vaikuttaja
Forselius, Viktor
Pelto-Laurila
Huittinen -- Raijala
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Soro, Anna-Maija
Viktor Lönnbohmin kielitodistus 13.2.1889
kielitodistukset
Lönnbohm, Viktor
språkbetyg
1889
1800-luku
1800-talet
Viktor Lönnbohmin kielitodistus (ja kopio). Afskrift. Että rakennusmestari Viktor Lönnbohm puheessa ja kirjoituksessa käyttää suomen kieltä aivan esteettömästi ja virheettömästi sekä ruotsinkieleltä sangen tyydyttävästi, saan tänään pidetyn tutkinnan nojalla todistaa. Helsingissä 13 p. Helmikuuta 1889. Arvid Genetz. Suomen- ja ruotsinkielen lehtori suomalaisessa normaalilyseessä. (Sigill). Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Genetz, Arvid
Viktor Lönnbohmin koulutodistus 20.7.1885
koulutodistukset
skolbetyg
1885
Todistus lukion matematiikan ja fysiikan oppimäärien suorittamisesta. Att Viktor Lönnbohm under läseåret 1884–85 för mig genomgått fullständiga lyceers kurs uti matematik och fysik intygas Kristinestad den 20 Juli 1885. F. R. Wahlforss
Wahlforss, F. R.
Viktor Lönnbohmin papintodistus 18.2.1889
papintodistukset
prästbetyg
Kopio Viktor Lönnbohmin papintodistuksesta. Kopio. Kuopion Hippakunta. Papin. -todistus N=o --- W.na 18--. Täten todistetaan, että rakennusmestari Viktor Gabriel Valfrid Lönnbohm, syntynyt Syyskuun 15 p. 1864, on ripillä käypä ja puhdasmaineinen. Paltamossa Helmikuun 18 p. 1889. Fredr. Rechardt. Kirkkoherra. Kopion yhtäpitävyyden alkukirjoituksen kanssa todistavat: Henr. Häggman (Mekanikko) K. A. Blomkvist. Byggmästare.
Rechardt, Fredr.
Viktor Lönnbohmin työharjoittelutodistus 15.2.1889
todistukset
työharjoittelu
arbetspraktik
betyg
Todistus suoritetusta työharjoittelusta (ja kopio). Afskrift. Att polyteknikern Herr V Lönnbohm under sommaren 1887 praktiserat i murningsarbete hos undertecknad i c. 3 månaders tid samt därunder jemte ordentligt uppförande visat sig ega god insikt i nämnda arbete, får på begäran intyga: Helsingfors den 15 Februari 1889. Karl Aug. Wrede. Arkitekt. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Wrede, Karl Aug.
työtodistukset
arbetsbetyg
A. Lönnbohmin pojalleen Viktor Lönnbohmille kirjoittama työtodistus (ja kaksi kopiota). Lyseolainen ja maanmittausoppilainen V. G. W. Lönnbohm, on kaksi vuotta työksennellyt luonani maanmittaus-sisätöissä, jossa hän on osoittanut tyydyttävää taipumusta, kiitettävää uutteruutta ja kiitettävää käytöstä; joka täten todistetaan. Paltamossa 1nä Kesäkuuta 1885 A. Lönnbohm w. komm. maanmittari
Lönnbohm, A.
arbetsintyg
1888
Viktor Lönnbohmin työtodistus Helsingistä (ja kopio). --- Afskrift. Härmedelst intyges det Byggmästaren Herr K. Viktor Lönnbohm under ledning af undertecknad, sommaren samt äfven tidtals, under hösten 1887 utfört mätnings, äfvensom ritningsarbeten för Helsingfors stads byggnadskontor iakttagande berömvärdt uppförande samt fullgjordt sina åligganden med flit och eftertanke. Helsingfors den 10 Januari 1888. Robt. W. Snellman. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Snellman, Robt. W.
1891
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta Afskrift. Helsingfors stads Byggnadskontor. Stadsingeniören. Helsingfors, d. 18 Juni 1891. Till de mig företedda af biträdande ingeniören vid Helsingfors stads Byggnadskontor utfärdade arbetsbetyg för byggmästare V. K. W. Lönnbohm, intygas härmed ytterligare att Lönnbohm i egenskap af qvartersman under vintern 1890 handhaft muddringsarbeten med handmudderverk samt under vintern och våren 1891 emottagit och sorterat virke uttaget från stadens skogar äfvensom handhaft mindre byggnadsremonter, utfallsrensning och uppfört 2ne st stentrummor, hvarvid han väl vitsordats af sina närmaste förmän. Otto Ehrström. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Ehrström, Otto
1892
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta. Afskrift. Että rakennusmestari Vihtori Lönnbohm kesällä 1891, Kesäkuun 20stä päivästä Heinäkuun loppuun, kunnolla ja taitavuudella johti erityisiä kaivos-, puhdistus- ja ojitustöitä Helsingin kaupungin Lutherilaisen seurakunnan uudella hautausmaalla, täten todistetaan. Helsingissä 19 p. Huhtikuuta 1892. W. O. Lille Työtö tarkastava insinööri. (Sigill). Afskriften i enlighet med originalet intyga
Lille, W. O.
Viktor Lönnbohmin työtodistus (ja kopio). Intyg. Att byggmästaren Herr V. Lönnbohm som varit anstäld å undertecknads ritbyrå en kortare tid som ren- och deltaljritare af större och mindre sten & trä byggnader jemte byggnadsförändringar, har han under denna tid jemte ett i allo hedrande uppförande samt på ett sakkunnigt sätt fullgjordt sina åligganden, hvilket honom på begäran till det bästa rekommenderas. Helsingfors, den 27 Maj 1891. E. Sihvola
Sihvola, E.
1887
Viktor Lönnbohmin työtodistus Helsingistä (ja kopio). Att Herr Viktor Lönnbohm har arbetat å stadens arbeten i 2 månaders tid i och för praktiserande å kloak-kanalers arbeten och varit flitig och trägen vid åt honom anvisade arbeten samt förvärfvat sig grundliga insigter i allt hvad nämnda arbeten beträffar samt varit nykter och villig i alla de åt honom gifna befallningar, intygas på hans begäran. Helsingfors den 3 Juli år 1887. Jakob Nyholm. stadens arbetare.
Nyholm, Jakob
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta.
Hausen, C.
1890
Kaksi kopiota Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta. Afskrift. C. Hausen Ingenieur Helsingfors. Intyg Att byggmästaren V. K. W. Lönnbohm under sommaren 1888 samt våren 1889 verkstält diverse affattnings- och jordundersökningsarbeten i trakten af Dickursby och Malm jernvägsstation i och för anläggning af en kyrkogård för Helsningfors stad, äfvensom kartlagt och undersökt en del af den s. k. Nya kyrkogården invid denna stad, att han fullgjort sina åligganden på tillfredsställande sätt samt iakttagit ett hedrande uppförande, intygas härmed. Helsingfors den 4 Februari 1890. C. Hausen Afskriften i enlighet med originalet intyga --- Afskrift. Helsingfors den 4 Februari 1890. Helsingfors stads Byggnadskontor Vattenledningen. Intyg Att byggmästaren V. K. W. Lönnbohm under hösten 1888 varit anstäld som arbetsledare för ombyggnaden af en del af Vestra Kajen i denna stad, samt derefter för jord- och sprängningsarbetena i och för en vattenledning till villan Ås; att Lönnbohm ifrån den 22 Maj 1889 till den 18 Januari 1890 varit anstäld som arbetsledare för de i och för ett nytt pumpverks inrättande vid vattenverket i Gammelstaden erforderliga terrasseringsarbetena, samt öfvervakat uppförandet å entreprenad af det nya pumphuset med tillhörande stödjemurar etc., äfvensom att Lönnbohm visats sig vara i besittning af praktiskt sinne och god förmåga att leda arbeten samt iakttagit ett hedrande uppförande, intygas härmed. Helsingfors den 4 Februari 1890. Helsingfors stads byggnadskontor Vattenledningen. C. Hausen Afskriften i enlighet med originalet intyga
Viktor Lönnbohms Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors 31.3.1888
päättötodistukset
avgångsbetyg
Viktor Lönnbohmin päästötodistus Industriskolan i Helsingfors -koulusta (ja kopio). Kopion teksti: Afskrift. Afgångsbetyg ifrån Industriskolan i Helsingfors. Eleven Viktor Lönnbohm som under läseåren 1886–87 och 1887–88 genomgått fullständig kurs vid skolans Byggnadsafdelning och numera pröfvats kunna från skolan afgå, har under sin vistelse dersammastdes visat berömligt uppförande och berömlig flit hvarjemte han förvärfvat sig på följande sätt bedömda kunskaper i de till afdelningen hörande läroämnen, nemligen i: Aritmetik berömliga (9). Algebra berömliga (9). Geometri nöjaktiga (8). Deskriptiv geom. nöjaktiga (8). '' ritning nöjaktiga (8). Mekanik nöjaktiga (8). Skrifning nöjaktiga (8). Bokföring nöjaktiga (8). Frihandsteckning nöjaktiga (8). Byggnadslära nöjaktiga (7). Byggnadskonstrukstion nöjakt. (7). Byggnadsritning nöjaktiga (8). Praktisk geometri nöjaktiga (7). Bro- väg- och vattenbyggnadslära nöjaktiga (7). '' '' ritning nöjaktiga (7). Medeltal: nöjaktiga (7 12/15). Helsingfors den 31 Mars 1888. M. Schjerfbeck Facklärare. W. W. Forsman Skolans föreståndare. (Skolans sigill). Siffrornas betydelse: 10–9 Berömliga 7–8 Nöjaktiga 6–4 Försvarliga 3–1 Mindre tillfredsställande. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Forsman, W. V.
Schjerfbeck, M.
Viktor Lönnbohms Årsbetyg af Polytekniska institutet i Finland 1885-86, 31.5.1886
1886
Qvist, E.
Kolster, Rudolf
Saunasalmessa vasemmalta Vilho Mikkonen ja Unto Härkin. Vuosiluku tuntematon.
sotainvalidit
Johannes Luhtapuro (vas.) ja Reino Ikäläinen nauttimassa kahvia ennen viljankeruumatkalle lähtöä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.11.1967.