Kirkkoherra Hugo Winter elää muistoissamme
Hänninen, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Muisteloita 1930-1940-luvun maaseudun elämästä
rakennukset
suojeluskunnat
kirkkorakennukset
Lammin kirkko
Lammin suojeluskuntatalo
Lammi
1920-luku
1930-luku
Lammin ensimmäinen suojeluskuntatalo on tässä postikortissa kuvattuna pellolta läheltä Tirmulan tienhaaraa. Suojeluskunta osti Rikhard Huovilalta vuonna 1924 tontin Niipalan kylästä ns. Wilberginmäeltä. Oman talon aikaansaamiseksi kerättiin ahkerasti lahjoitusvaroja ja pidettiin talkoita, joissa mm. kuljetettiin Evolta edullisesti hankittuja tuulen kaatamia runkoja rakennuspuiksi. Ison hirsirakennuksen piirustukset oli laatinut hämeenlinnalainen rakennusmestari V. Ansas, ja talon rakentamisesta vastasi rakennusmestari ja kirvesmies J. K. Helminen. Uusi suojeluskuntatalo vihittiin käyttöön Tapaninpäivänä vuonna 1925. Rakennus ehti palvella suojeluskunnan kokoontumis- ja koulutuspaikkana vain yhdeksän vuotta, ennen kuin se tuhoutui tulipalossa syyskuussa 1934. Samalla paikalle, vaikkakin julkisivu tielle päin, rakennettiin uusi suojeluskuntatalo, Turvan talo, joka valmistui syyskuussa 1935.
Hannula, Pentti
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, jossa on yhteensidottuna viisi erillistä teosta. Ulkoasu: Lisa-Rike Birkholz, Patricia Hansen-Wagner. Kannessa japanilainen kirjainmerkki Go. Saksankieliset tekstit. - Runositaatti Fernando Pessoan kirjasta Das Buch der Unruhe. Teoksessa "leikillinen" ISBN-numero: IBSN 001-5-2011-08-1-5. Kuvailutiedot kolofonista. Painos 12 kappaletta (2/12).
Hansen-Wagner, Patricia
Rikhardinkadun kirjasto
Birkholz, Lisa-Rike
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. - Teoksen sivuilla vaalein värein painettuja kuvioita harvakseen sekä englanninkielisiä, elämänohjemaisia tekstejä. Käsin sidottu ohuella pumpulinarulla, langanpätkät näkyvissä teoksen selässä. Ei nimiösivua, kannessa vain teoksen nimi. - Takakannessa merkintä 1/3 P.H.W. 2012. Kääritty pehmeään vaaleaan paperiin.
Teos on taiteilijakirja. Grafiikkaa: "Bok med tegninger fra halvt års opphold i Helsinki vinteren 2010."
Hansen, Hans kristian Borchgrevink
Harald Hansenin kirje Minna Canthille 22.5.1891.
käännöskirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Harald Hansen
Harald Hansenin kirje Minna Canthille 26.3.1891.
teatteri
Kirje on kirjoitettu "Laeseselskabet Athenaeum" -seuran viralliselle kirjepaperille.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 13.1.1893.
Sylvi
näytelmät
Helsingin ruotsalainen teatteri
Harald Molander
Kirje on ilmeisesti kalkkeeripaperin läpi kirjoitettu kopio.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 25.10.1893.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 26.1.1893.
kirjallisuus
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 17.7.1892.
Svenska Teatern
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 8.8.1892.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 9.10.1892.
Matti Huttunen, muusikko ja filosofian tohtori
Huttunen, Matti
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Harjunmaa, Kaisu-Leena
Karjalan Sivistysseuran seitsemäs toimivuosi (Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta lukien 18:s) : 9/4 1923-9/4 1924
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
toimintakertomukset
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Karjalan sivistysseura
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1937-9.4.1938 : (32:nen toimivuosi)
Karjalan Sivistysseura - Vienan Karjalaisten liitto 1906-1936 : 30-vuotiskertomus. Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1935 - 9.4.1936
historia
Vienan Karjalaisten Liitto
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Karjalan Sivistyseuran toimintakertomuksen lisäksi laajan Vienan Karjalaisten Liiton ja Karjalan Sivistysseuran 30-vuotiskertomuksen toiminnasta vuosilta 1906-1936.
Karjalan sivistysseuran toimivuosi 9.4.1936-9.4.1937 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 31:nen)
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Iivo Härkösen artikkelin: Eräs nykypäivän ilmiö Neuvosto-Karjalan kansallisessa politiikassa.
Alkutyö Karjalan heimouden herättämiseksi
kotiseututyö
toiminta
Karjalan Sivistyssseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1934-9.4.1935 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 29:s)
Neljännevuosisata heimotyötä : johdatusta Karjalan Sivistysseuran 25-vuotistoimintaan ja seuran toiminnan 5-vuotiskausi (1926-1931)
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu on katsaus seuran 25-vuotiseen historiaan (1906-1931) sekä 5-vuotiskauden toimintaan 1926-1931.
Itä-Karjala
Viena
1800-luku
1900-luku
elinkeinot
koulutus
Vienan Karjalaisten liitto
Kirjassa kerrotaan Vienan Karjalan elinoloista kuten elinkeinoista, sivistyksestä ja valistuksen edistämiseen tarkoitetusta Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.2 HÄR
Suomen Karjala : lyhyt esitys Suomen Karjalan maantieteestä, historiallisista vaiheista ja kansanluonteesta
Pohjois-Karjala
Etelä-Karjala
vesistöt
maisema
luonto
kasvit
eläimet
asutushistoria
karjalaiset
Iivo Härkösen matkakuvaus sisältää tietoa mm. Pohjois- ja Etelä-Karjalan sekä Laatokan Karjalan historiasta, luonnosta, karjalaisista asukkaista ja heidän elinkeinoistaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 HÄR
Härkönen, Tuula
Pikku-mies Yrjö Hartikaisen päiväkirja kaupungissa käynnistä 28/9 1940
Iisalmi
kaupungit
päiväkirjat
muistelmat
1940-luku
Hartikainen, Yrjö
(Aineiston luovuttaja: Yrjö Hartikainen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
kilpaurheilu
kuntoliikunta
Kangasniemen kansalaisopiston Ruokomäen liikuntaa käsittelevää perinnetietoa
Hartonen, Kalevi
Kangasniemen kansalaisopisto
tutkimusmatkailijat
Tyynimeri
tutkimusmatkat
matkat
saaret
alkuperäiskansat
kulttuurienvälinen vuorovaikutus
kulttuuriristiriidat
merenkulku
Australia
Tahiti
Uusi-Kaledonia
Uusi-Seelanti
Havaiji
Pohjois-Amerikka
Luoteisväylä
elämäkerrat
kuvitus
Cook, James
Hassel, Antti Fredrik
Turun kaupunginkirjasto
Nun fanget an, ein guts Liedlein zu singen
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
renessanssi 1600-1609 laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Bericht wegen Königs Gustavus Adolphus von Schweden glorwürdigen Andencken Absterben. N. B. Diese Abschrift ist aus des Herren Grafens von Wasaburg Handen
Ruotsi
kuninkaalliset
1600-luku
kuolema
Kustaa II Adolf
käsikirjoitukset
Saksankielinen käsikirjoitus, silminnäkijäkertomus "Saapuvilla olleen Hans von Hastelsdorfin kertomus muistossa kunnianarvoisan Ruotsin kuninkaan Kustaa II Adolfin kuolemasta".
Hastelsdorff, Hans von
Lossijuttu eli elämää ennen Liisanniemen siltaa
Haukka, Hilkka
työtodistukset
Lönnbohm, Viktor
arbetsbetyg
1800-talet
1891
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta.
Hausen, C.
1890
Kaksi kopiota Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta. Afskrift. C. Hausen Ingenieur Helsingfors. Intyg Att byggmästaren V. K. W. Lönnbohm under sommaren 1888 samt våren 1889 verkstält diverse affattnings- och jordundersökningsarbeten i trakten af Dickursby och Malm jernvägsstation i och för anläggning af en kyrkogård för Helsningfors stad, äfvensom kartlagt och undersökt en del af den s. k. Nya kyrkogården invid denna stad, att han fullgjort sina åligganden på tillfredsställande sätt samt iakttagit ett hedrande uppförande, intygas härmed. Helsingfors den 4 Februari 1890. C. Hausen Afskriften i enlighet med originalet intyga --- Afskrift. Helsingfors den 4 Februari 1890. Helsingfors stads Byggnadskontor Vattenledningen. Intyg Att byggmästaren V. K. W. Lönnbohm under hösten 1888 varit anstäld som arbetsledare för ombyggnaden af en del af Vestra Kajen i denna stad, samt derefter för jord- och sprängningsarbetena i och för en vattenledning till villan Ås; att Lönnbohm ifrån den 22 Maj 1889 till den 18 Januari 1890 varit anstäld som arbetsledare för de i och för ett nytt pumpverks inrättande vid vattenverket i Gammelstaden erforderliga terrasseringsarbetena, samt öfvervakat uppförandet å entreprenad af det nya pumphuset med tillhörande stödjemurar etc., äfvensom att Lönnbohm visats sig vara i besittning af praktiskt sinne och god förmåga att leda arbeten samt iakttagit ett hedrande uppförande, intygas härmed. Helsingfors den 4 Februari 1890. Helsingfors stads byggnadskontor Vattenledningen. C. Hausen Afskriften i enlighet med originalet intyga
Varsinais-Suomi
Naantali
luostarit
kivikirkot
keskiaika
Nådendal
kloster
stenkyrkor
medeltid
Hausen, Rainhold
Amos Andersson
Afbildningar af vapensköldar fordom uppsatta i Finlands kyrkor
heraldik
heraldiikka
1600-talet
Hausen, Reinhold
Kuustö slott : historisk-arkeologisk beskrifning
Kaarina
Kuusiston linna
linnat
s:t Karins
slott
Kustö slott
Hautajoki, Heimo
Hautala, Petri
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kuvat ovat taiteilijan vuonna 2007 Galwayssa esillä olleesta näyttelystä, jonka aiheena olivat linnut. Painos 500 kpl.
Healy, Ciara
Kavanagh, Ros
Koster, Jorg
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kuvat ovat taiteilijan Belfastissa 2002-2005 esillä olleesta näyttelystä, jonka aiheena olivat perhoset. Näyttely tuhoutui tulipalossa ja siitä jäivät talteen vain taiteilijan ottamat valokuvat ja tekemät piirrokset. Kirja on eräänlainen näyttelyn muistomerkki. Painos 500 kpl.
Sloan, Louisa
Lessons for a journey. I : The preparations of St. Augustine : an incomplete inventory of uncertainty & guide to transcience, endurance, destiny and love
Teos on taiteilijakirja. Tekstiä ja kuvia. Teosta on painettu 100 kpl.
Musson, Karl
Perttulan tylsämielisten kasvatuslaitos : 1890–1915
oppilaitokset
kehitysvammaiset
kouluhistoriikit
Edvin Hedman perusti Perttulaa edeltäneen yksityisen kasvatuslaitoksen vuonna 1890 Helsingin Kallion kaupunginosaan, jossa ongelmana olivat levoton ympäristö ja turvattomuus. Perttulan tilalle silloisen Vanajan Miemalaan laitos muutti toukokuussa 1891, ja se sai silloin nimekseen Perttulan tylsämielisten kasvatuslaitos. Paikkana Perttula tarjosi kasvatuslaitokselle luonnonläheisyyttä ollen kuitenkin lähellä Hämeenlinnan kaupunkia. Maataloustöiden koettiin auttavan asukkaiden tilaa. Asukkaiksi otettiin vain sellaisia lapsia, joiden katsottiin olevan ”kehityskykyisiä”. Vuonna 1905 valtio lunasti Perttulan itselleen, mutta päätösvalta laitoksen asioissa säilyi sen johtajalla Edvin Hedmanilla, jonka kuoleman jälkeen Perttulaa johti hänen vaimonsa Emma Hedman vuosina 1915–1927. Senaatin valiokunta ensin ja myöhemmin kouluylihallitus huolehtivat laitoksen toiminnan valvomisesta. Tammikuussa 1909 Perttula siirtyi kokonaan valtion alaisuuteen. Kirjaan on luetteloitu koko Perttulan henkilöstö 25 vuoden ajalta. Erityisopetus jatkui eri muodoissaan Perttulassa aina vuoteen 2013 asti, jolloin Perttulan erityisammattikoulu Kiipulan ammattiopistoon sulautuneena muutti lopullisesti Janakkalan Kiipulaan.
Hedman, Edvin L.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Emma Hedman (Suomalainen kirjapaino osakeyhtiö), 1916.
Hedman, Emma