Hämeenlinna - Silta
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: Keinusaari
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Uusi silta Vanajaveden yli keskustasta Keinusaareen valmistui marraskuussa 1909. Vanha puinen Pitkäsilta ei enää kestänyt lisääntynyttä liikennettä, joten tilalle rakennettiin uusi rautainen kaarisilta, jonka osat tilattiin Saksasta. Silta oli ainoa yhteys kaupungin itäosiin ja mm. Tuulokseen ja Lammille, joten liikennemäärät olivat suuria jo 1900-luvun alkupuolella. Uuttakin siltaa moitittiin heti uutuuttaan liian kapeaksi ja joitakin korjauksia siihen tehtiin jo vuonna 1922. Pysyvämpi apu ruuhkiin saatiin vasta vuonna 1963, jolloin nykyinen silta valmistui. Nimitys Pitkäsilta on jäänyt jo aikaa sitten pois käytöstä. Nykyisin silta tunnetaan Vanajaveden siltana tai Viipurintien siltana. Kuvassa näyttää olevan käynnissä lääninsairaalarakennuksen laajennustyö, joka valmistui vuonna 1929.
source: Julkaistu painettuna: Paperikauppa Elbe.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Verkatehdas
subject: tehtaat
subject: teollisuuslaitokset
subject: konttorit
subject: Verkatehdas
subject: tekstiiliteollisuus
subject: kutomateollisuus
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan verkatehdas perustettiin vuonna 1895. Vanajaveden rannalla Keinusaaressa sijaitsevalle kaupungin vuokraamalle tontille rakennettiin kutomo ja voima-asema, sen jälkeen kehräämö ja korjauspajat. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja oli insinööri Tenlén, jota pian seurasi insinööri Henrik Holmén. Teknillisenä johtajana toimi saksalainen Karl Neu. Ensimmäisen toimintavuoden lopulla tehtaassa oli 46 työntekijää. Verkatehtaan jugendtyylinen konttorirakennus valmistui vuonna 1907. Konttoritilat olivat rakennuksen keskikerroksessa, ylin kerros oli asuinkäytössä ja alin kangasvarastona.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: rakennukset
subject: sairaalat
subject: Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelema kivinen sairaalarakennus valmistui Keinusaareen kruununmakasiineja vastapäätä vuosina 1841–1844. Uuteen sairaalaan oli suunniteltu peräti 100 sairaansijaa, mutta niitä saatiin lopulta vain 78, joten sairaala osoittautui varsin pian liian ahtaaksi. Sairaalan sivurakennukset korotettiin kaksikerroksisiksi 1880-luvulla ja 1920-luvun lopussa myös päärakennusta laajennettiin. Kuvassa päärakennus on jo korotettu kolmikerroksiseksi.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan barokkivaikutteista klassismia edustava rautatieasemarakennus vuodelta 1921 on arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema. Uusi punatiilinen asema korvasi sisällissodassa tuhoutuneen alkuperäisen asemarakennuksen, joka oli ollut lääninarkkitehti C. A. Edelfeltin käsialaa. Rautatieasemalla on hiljainen hetki tässä ilmeisesti 1930-luvun alun postikortissa. Taksit ja vossikka odottavat kuitenkin aseman edessä kyydittäviä, ja Hämeenlinnan matkailuoppaan mukaan rautatieasemalta saikin aina autoja sekä pika-ajureita. Asemalta oli myös säännöllinen linja-autoliikenne kaupungin läpi Poltinaholle.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Tuhoutunut asemarakennus 1918
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: tulipalot
subject: Suomen sisällissota
subject: Hämeenlinna
subject: 1918
subject: 1910-luku
description: Sisällissodan loppuvaiheessa Hämeenlinnan vanha asemarakennus paloi pahoin ammusvaunun räjähdettyä kaupungin valtauksen yhteydessä 26.4.1918. Rakennus vaurioitui korjauskelvottomaksi. Pari seuraavaa vuotta käytettiin väliaikaisena asemana puista parakkirakennusta, joka sijaitsi vahingoittuneen aseman eteläpuolella. Uusi asema palaneen tilalle valmistui vuonna 1921 arkkitehti Thure Hellströmin piirustusten mukaan.

Rautatieasema palaa
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: tulipalot
subject: Suomen sisällissota
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1918
description: Sisällissodan loppuvaiheessa Hämeenlinnan vuonna 1862 rakennettu asemarakennus paloi pahoin ammusvaunun räjähtäessä kaupungin valtauksen yhteydessä 26.4.1918. Saksalaisten joukkojen ampuma tykistökranaatti osui ratapihalla seisseeseen punaisten ammusjunaan, joka räjähtäessään sytytti asemarakennuksen tuleen. Myös monta aseman takana sijainnutta asuinrakennusta syttyi palamaan ja tuhoutui täysin, mm. Höglundin rautatievirkamiesveljesten omistama talo.
format: Kuva/JPEG

Rautatien-asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Suomen ensimmäinen rautatieosuus avattiin vuonna 1862 Helsingin ja Hämeenlinnan välille. Hämeen lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt suunnitteli tämän rataosuuden asemarakennukset, myös Hämeenlinnan punatiilisen aseman. Suomessa ei ollut aiempaa kokemusta asemarakennuksista, joten Edelfelt otti suunnittelutyöhönsä vaikutteita mm. sveitsiläistyylistä, huvilatyylistä ja uusgotiikasta. Asemarakennuksen arkkitehtuurille oli tunnusomaista monimuotoisuus ja epäsymmetria. Rakennuskorkeus vaihteli eri osissa, ja korkeimmalle nousi rakennuksen eteläpäädyssä oleva torni. Ikkunat olivat pyörökaari-ikkunoita, joiden koko ja muoto vaihteli eri kerrosten kohdalla. Lisäksi ratapihan puolella oli koko rakennuksen mittainen puinen laiturikatos. Hämeenlinnan vanha asemarakennus tuhoutui sisällissodassa 26. huhtikuuta 1918.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
publisher: A. Alopaeus
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rautatie valmistui vuonna 1862. Rataosuuden asemien arkkitehti Carl Albert Edelfelt suunnitteli myös Hämeenlinnan ensimmäisen punatiilisen asemarakennuksen. Asemarakennuksen ensimmäinen kerros oli tarkoitettu asemapalveluille ja toisessa kerroksessa oli rautatievirkailijoiden asuntoja. Sisäänkäynti ja III-IV luokan odotushuone sijaitsivat rakennuksen korkeammassa keskiosassa. I-II luokan odotushuone oli rakennuksen toisessa päässä. Siihen liittyi myös erillinen naisten odotushuone, johon kuului kuusikulmainen erkkeriosa. Asemaravintola sijaitsi odotushuoneiden välissä. Rakennuksen eteläpäädyssä oli korkea torni. Hämeenlinnan alkuperäinen asemarakennus tuhoutui sisällissodassa 26. huhtikuuta 1918.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Tavastehus år 1710
subject: linnat
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1600-luku
subject: 1700-luku
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Ruotsissa painetussa postikortissa on kuva-aiheena Hämeen linna. Kuva on peräisin 1700-luvun alun ruotsalaisesta suurteoksesta Suecia Antiqua et Hodierna. Teos sisältää Erik Dahlbergin piirrosten pohjalta tehtyjä kuparikaiverruskuvia 1600-luvun Ruotsista, myös Suomen puolelta mm. juuri Hämeen linnasta. Vuonna 1639 perustettu Hämeenlinnan kaupunki sijaitsi 1770-luvulle asti linnan pohjoispuolella. Hämeen linna sai nykyisen asunsa 1700-luvun aikana oltuaan isonvihan aikana venäläisten hallinnassa. Sodan jälkeen Hämeen linnasta tehtiin Suomen armeijan päävarikko. Päälinnassa toimi siihen aikaan viljavarasto, ja armeijan käyttöön rakennettiin kruununleipomo. Tornien välisiä siipiosia korotettiin, jolloin etelä- ja itätornit jäivät kattorakennelmien alle. Seuraavat korjaustyöt tehtiin kuningas Kustaa III:n aikana 1770-luvulla, jolloin linnaa alettiin kehittää linnoituksena.Tällöin rakennettiin päävartio, läntinen kehämuurirakennus ja linnan ympärille tehtiin vallit ja vallihaudat.
source: Julkaistu painettuna: Stockholm : Carl Nilssons Ljustrycksanstalt.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Dahlberg, Erik
format: Kuva/JPEG
language: sv

Aulangon tekosaarten kioski
subject: kioskit
subject: tekosaaret
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Eversti Hugo Standertskjöldin aikana Aulangon puistoon kaivettiin kaksi lampea ja niistä kertyneestä irtomaasta tehtiin Mäntykärkeen Vanajaveden rannan lähelle kaksi tekosaarta. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy osa tekosaarille johtavaa siltaa. Tekosaarten kohdalle rakennettiin 1930-luvulla funkkistyylinen kioski. Kioskin lähellä oli uimaranta ja pukeutumiskoppeja uimareita varten. Täällä Mäntykärjen pohjoiskulmassa sijaitsi everstin aikana yksi Aulangon lukuisista huvimajoista.
source: Julkaistu painettuna: Rytkösen kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Laivaranta ja Rantapuisto
subject: satamat
subject: puistot
subject: Rantapuisto
subject: Laivaranta
subject: vesistöt
subject: Vanajavesi
subject: höyrylaivat
subject: laivaliikenne
subject: sisävesiliikenne
subject: kaivot
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan Rantapuistoa alettiin kaunistaa istutuksilla vuonna 1889 kaupunginlääkäri Carl Henrik Bartramin aloitteesta. Vuonna 1904 perustettu ja lehtori A. Th. Böökin johtama puistovaliokunta täydensi puiston istutuksia mm. tilaamalla ulkomailta asti koristepensaita ja -kasveja. Koululaisia varten lehtori Böök varusti puiston kasvit nimilapuilla, mutta ilkivallan vuoksi nimilapuista oli pian pakko luopua. Sisävesiliikenne Hämeenlinnan laivasatamasta koki uuden nousukauden 1900-luvun alussa. Matkustajalaivat pysähtyivät Rantapuiston laituriin, tavaraa lastattiin myös Sairion puoleisella rannalla. Hämeenlinnan satamassa ei juuri palveluja ollut, ennen kuin vuonna 1911 Rantapuiston laivarantaan rakennettiin satamakonttori, tavarasuoja ja vesimyymälä. Kuvassa näkyy myös kaupungin yleinen kaivo nykyisen Hallituskadun kohdalla ja yleinen pyykkihuone Birger Jaarlin kadun alkupäässä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulanko - Katajisto
subject: kartanot
subject: rakennukset
subject: Katajiston kartano
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Katajiston kartano on rakennettu 1800-luvun alkupuolella ratsutilan päärakennukseksi. Aulangon perustaja eversti Hugo Standertskjöldin sai kartanon omistukseensa 1880-luvulla. Standertskjöldin aikana rakennuksessa oli lähinnä majoitustiloja everstin vieraille. Katajisto oli matkailijoiden käytössä myös everstin ajan jälkeen. Kartanon toinen kerros tuhoutui tulipalossa talvella 1949. Toista kerrosta ei koskaan rakennettu uudelleen, koska rakennus piti korjata kiireesti vuoden 1952 olympialaisten viisiottelijoiden majoitustilaksi. Nykyään rakennuksessa toimii ravintola- ja matkailuyritys Katajistonranta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulanko - Ravintola
subject: rakennukset
subject: hotellit
subject: ravintolat
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
description: Karlbergin kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1928. Seuraavana vuonna sen tilalle rakennettiin arkkitehti Martti Välikankaan piirustusten mukaan uusi klassistinen hotelli- ja ravintolarakennus. Rakennuksessa oli 12 huonetta ja suuri pylväiden kannattelema ravintolaterassi julkisivun puolella. Vuonna 1933 ravintolaa jatkettiin rakentamalla sen länsipäähän uusi kaarevanmuotoinen ruokasali, joka oli myös arkkitehti Välikankaan suunnittelema. Koko rakennus purettiin uuden hotellin tieltä vuonna 1937 ja siirrettiin Heralan tilalle Tyrväntöön. Samalle paikalle valmistui uusi ja paljon suurempi funktionalistista tyyliä edustava hotellirakennus vuonna 1938.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Puistokäytävä Vanajaveden rannassa
subject: puistot
subject: kävelytiet
subject: rannat
subject: Rantapuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Vuonna 1904 perustettu puistovaliokunta, jonka johdossa oli lehtori A. Th. Böök, halusi saattaa loppuun jo 1890-luvulla aloitetun Rantapuiston kunnostuksen. Rantapuistoksi nimitettiin 1900-luvun alussa koko puistovyöhykettä Pitkältäsillalta aina Linnanpuistoon asti. Tarkoitus oli "saattaa ranta-alue täydelliseen kuntoon, joten hauska puilla istutettu kävelimö tulisi kulkemaan pitkin rantalaituria sen ja ajotien välillä sillasta aina linnantiehen asti". Linnantietäkin oli tarkoitus parantaa ja reunustaa puuistutuksilla, jolloin kaunis kävelyreitti jatkuisi rannasta linnalle asti. Puretun Pitkänsillan graniittiset päätypylväät tuotiin vuoden 1909 jälkeen Rantapuiston kävelytien molempiin päihin. Kuvan puistotie kulkee nykyisten Aleksis Kiven puiston ja Maaherranpuiston läpi. Kuva on otettu Niittykadun ja Linnankadun kulmauksesta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Puistomaisema Vanajavedeltä
subject: puistot
subject: kävelytiet
subject: penkit
subject: rannat
subject: Hämeenlinna
subject: Rantapuisto
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnaan perustettiin vuonna 1904 erityinen puistovaliokunta, joka jo seuraavana vuonna ryhtyi toteuttamaan yhtenäistä "kävelimöä" Vanajaveden sillalta Rantapuiston kautta kohti linnaa. Vanajanrannan puistotie on kuvattu 1920-luvun postikorttiin Rantapuiston, nykyisen Maaherranpuiston kohdalta. Lehtori A. Th. Böök kuvailee vuoden 1927 matkaoppaassaan silloista rantareittiä: "Hauska kävelyretki on sillalta Vanajaveden länsirantaa pitkin puistoon. Rantapuisto rehevine puineen, kukkalaitteineen ja kivisine tukimuureineen alkaa aivan sillankorvasta ja seuraa rantoja Hattulaan johtavan valtamaantien lähettyville saakka."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Holvi Puiston Kiviraunioissa
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: rauniot
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kaupunginpuiston eli Parkin romantiikan aikakautta henkivä kiviraunio rakennettiin 1800-luvun keskivaiheilla osana kuvernööri Otto Carl Rehbinderin puistosuunnitelmaa. Myös rauniolinna rakennettiin vankityövoimalla: "Vuosikausia työskentelivät vangit vierittäen kiviä, joista muodostettiin rantapenger järveä vastaan ja maantien puolelle jykevä kiviaita. Suurimmista järkäleistä, joiden kuljettaminen paikalta olisi ollut hankalaa, hän (Rehbinder) muodosti keinotekoisen linnaraunion, joka on puiston suurin nähtävyys. Sokkeloisena, synkkähahmoisena kivirykelmänä näkyy tämä raunio viheriöitsevän luonnon keskellä."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Ylioppilaita Kaupunginpuistossa
subject: puistot
subject: rauniot
subject: ylioppilaat
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen linnan pohjoispuolella sijaitseva Pyövelinmäki kuului 1800-luvulla Ojoisten kartanon maihin. Kuvernööri Otto Carl Rehbinder alkoi rakennuttaa aluetta puistoksi 1840-luvulla. Puistoon istutettiin jalopuita ja rakennettiin polkuja, pengerryksiä, kiviaitoja ja paviljonkeja. Postikortin kuvassa oleva romanttishenkinen kiviraunio valmistui 1800-luvun keskivaiheilla. Vuosisadan alun ylioppilaat ovat asettuneet kuvaan Kaupunginpuiston tekoraunioiden edustalle. Äärimmäisenä vasemmalla seisoo Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1904 ylioppilaaksi päässyt Julius Höglund. Samana vuonna valmistuivat Hämeenlinnan ensimmäiset naisylioppilaat Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun jatkoluokilta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinnan Moottorivene Oy:n vene "Nopea" Kaupunginpuiston laiturissa
subject: laiturit
subject: vesiliikenne
subject: veneet
subject: Vanajavesi
subject: Kaupunginpuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan moottorivene oy:n vene Nopea liikennöi Vanajavedellä kaupungin ja Mierolan väliä vuodesta 1908 alkaen. Nopealla oli pysäkki myös Kaupunginpuiston kivilaiturissa. Kivilaituri rakennettiin vuonna 1864 ja se sijaitsi suoraan Puistoravintolan alapuolella. Luultavasti paikalla oli jo ennen kivilaiturin rakentamista pienempi puinen tai kivinen laituri. Laiturin kohdalla rannassa olevan pienen paviljongin arvellaan olevan peräisin vasta 1900-luvun alkuvuosilta.
source: Julkaistu painettuna: Suomen matkailijayhdistys.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan puistosta
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: huvimajat
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kuvernööri Rehbinderin aikana Hämeenlinnan kaupunginpuistoon eli Parkkiin rakennettiin neljä paviljonkia paikoille, joista avautui kaunis näköala kohti Hämeen linnaa tai Vanajavettä. Kuvassa oleva kahdeksankulmainen näköalapaviljonki on puiston vanhimpia rakennelmia. Se on rakennettu vuosien 1841–1845 välisenä aikana. Sama paviljonki esiintyy mm. Johan Knutsonin 1850-luvulta peräisin olevassa maalauksessa. Sisäänkäynti paviljonkiin on rinteen puolelta, muilla sivuilla paviljonkia ympäröivät koristeelliset kaiteet. Myös katon räystäissä on koristeleikkaukset. Puistossa kävelijät saattoivat 1910-luvulla pysähtyä paviljongin luo ihailemaan näkymää kohti Hämeen linnaa ja kaupungin keskustaa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O. Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan tyttökoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: tyttökoulut
subject: rakennukset
subject: klassismi
subject: Hämeenlinnan tyttökoulu
subject: Hämeenlinnan tyttölyseo
subject: Kaurialan lukio
subject: Kauriala
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnaan ryhdyttiin perustamaan tyttökoulua jo vuonna 1919. Tarkoitus oli saada valtion ylläpitämä tyttökoulu, mutta hanke ei onnistunut. Lopulta ahkeran varainkeruun jälkeen perustettiin yksityinen, Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun osakeyhtiön ylläpitämä koulu vuonna 1924. Kuusiluokkaiseksi tarkoitettu Hämeenlinnan tyttökoulu aloitti toimintansa hyvin vaatimattomasti ja toimi neljä ensimmäistä vuotta kaupungin vuokratiloissa Saaristenkadun vanhalla kansakoululla. Oma koulutalo valmistui kaupungin lahjoittamalle tontille Kaurialaan vuonna 1928. Lyseon rehtori Antti Valve kirjoitti koulun vihkiäisjuhlaan runon ”Valkealle koululle” "Sen rinnalle nyt uusi koulu saa uus valtiatar uuden Hämeenlinnan ylitse Kaurialan kattojen se tervehtäen nostaa valkorinnan. Sen tyttärilleen opinahjoksi on rakentanut Hämeen valpas kansa ja sadat unelmat ja toivehet sill’ ompi saattajana matkallansa."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hanssin-Jukka
subject: lentokoneet
subject: sotilaslentokoneet
subject: kahvilat
subject: Hanssin-Jukka
subject: Hämeenlinna
subject: 1950-luku
description: Hanssin-Jukka on Suomen ilmavoimien käytössä vuosina 1940–1955 ollut Douglas DC-2 -kuljetuskone. Käytöstä poistetun lentokoneen osti hämeenlinnalainen entinen lentomestari Osmo Rantala, joka lahjoitti sen Hämeenlinnan ampumaseuralle. Ampumaseura avasi kahvilan Hanssin-Jukassa elokuussa 1959. Kahvila toimi Hämeenlinnan linja-autoaseman länsipuolella, vanhan urheilukentän laidassa vuoteen 1981 asti. Samana vuonna marraskuussa Hanssin-Jukka purettiin osiin ja kuljetettiin neljällä rekka-autolla Tikkakoskelle entisöitäväksi. Huonokuntoinen lentokone odotteli kuitenkin varastossa kunnostusvuoraan lähes kolmekymmentä vuotta, ennen kuin Ilmasotakoulun kilta useiden eri tahojen avustuksella toteutti vaativan entisöinnin vuosina 2009–2011. Lentokonekahvila oli aikoinaan ainutlaatuinen nähtävyys Hämeenlinnassa, ja Hanssin-Jukan hankkimista takaisin kaupunkiin toivottiin pitkään. Toive toteutui kesäkuussa 2015, ja 1940-luvun asuun kunnostettu Hanssin-Jukka on nyt nähtävissä kauppakeskus Tuulosessa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Kotiteollisuusopisto
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: koulurakennukset
subject: kotiteollisuusoppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: katukiveys
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Kotiteollisuusopisto Fredrika Wetterhoffin työkoulu toimi 1930-luvulla omassa punatiilisessä koulutalossaan Palokunnankadun varrella. Alun perin kaksikerroksinen rakennus oli korotettu 1920-luvulla kahdessa vaiheessa kolmikerroksiseksi. Wetterhoffin korttelin Tornina tunnettu korkea kulmarakennus pystytettiin tontille vuonna 1937, joten postikortti on tätä hanketta edeltävältä ajalta, mahdollisesti 1930-luvun alusta. Palokunnankadun toisella puolella näkyy vuonna 1930 valmistuneen Hämeen Suojan pääty ja sen takana asunto-osakeyhtiö Paavonkulman talo vuodelta 1929.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Paperikauppa Elbe.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Palokunnankatu - Wetterhoffin työkoulu
subject: kadut
subject: katukiveys
subject: rakennukset
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1920-luku
description: Fredrika Wetterhoff osti vuonna 1893 työkouluaan varten oman rakennuksen Vanajaveden rannasta silloisen Panimokadun varrelta. Rakennusta korotettiin kahteen otteeseen 1920-luvulla. Postikortissa on kuvattuna Wetterhoffin työkoulun rakennus Palokunnankadulta lännestä päin ennen vuonna 1922 tehtyä itäpäädyn korotusta. Koko koulurakennus korjattiin kolmikerroksiseksi vuonna 1929. Vasemmalla kuvassa näkyy Ruotsalaisen yhteiskoulun seinää.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Gaddin talo
subject: rakennukset
subject: puurakennukset
subject: koulut
subject: kirjastot
subject: museot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
subject: Gadd, Magnus
description: Lehtori Magnus Gadd rakensi asuintalokseen ison nikkarityylisen puurakennuksen vuosina 1877–1881 Kymnaasikadun (nykyisen Lukiokadun) varrelle. Myöhemmin rakennusta vielä laajennettiin, niin että parhaimmillaan Lukiokadun puolella oli 19 ikkunan rivi. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Alfred Caween. Gaddin talossa eli "Katintalossa" oli vuosien mittaan monenlaista toimintaa. Siellä oli eri aikoina vuokralla mm. kansakoulu, lyseo ja alakouluseminaari, minkä vuoksi taloa nimitettiin myös "Katinkouluksi". Myös kaupunginkirjasto toimi Gaddin talossa pitkään, vuosina 1906–1923. Jo aiemmin samassa korttelissa toiminut historiallinen museo laajeni taloon vuonna 1931. Rakennuksen länsipää purettiin vuonna 1937 valmistuneen keskuskansakoulun tieltä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Yleiskatsahdus - Hämeenlinna
subject: postikortit
subject: kaupunkikuva
subject: rakennukset
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: koulut
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: panimot
subject: panimoteollisuus
subject: juomateollisuus
subject: Kiuttu, Adolf
subject: Kiutun panimo
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: 1900-luvun alkuvuosien postikortissa on kuvattu näkymä Varikonniemestä kohti kaupungin keskustaa. Vasemmalla kohoaa kirkon torni ja oikealla Hämeenlinnan lyseon rakennus. Lyseon ja rannan välissä sijaitsi olutpanimo, jonka oli perustanut kapteeni Anselm Grahn jo 1850-luvulla. Panimomestari Edvard Kauppinen ja polttimomestari Adolf Kiuttu ostivat panimon vuonna 1903 Hugo Bastmanilta. Adolf Kiuttu muutti perheineen Lukiokadun ja Rauhankadun kulmassa näkyvään puurakennukseen. Rauhankadun puolella sijaitsi myös tiilestä rakennettu kolmikerroksinen bryki eli varsinainen mallasjuomatehdas. Tehdas toimi omistajanvaihdon jälkeen nimellä Bastmanin jälkeläisten olutpanimo. Tehtaan tuotantoon otettiin myös limonadit ja kivennäisvedet, ja yrityksen nimeksi tuli kieltolain säätämisen jälkeen Mallas- ja virvoitusjuomatehdas A. Kiuttu. Panimotoiminta Kiutun tontilla loppui 1930-luvulla, ja kaupunki osti tontin Fredrik Kiutun perikunnalta vuonna 1957. Kaikki Kiutun tontin vanhat rakennukset on purettu, ja nykyisin tällä paikalla sijaitsee Hämeenlinnan kaupunginkirjasto.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu toimi 1920-luvulla useammassa rakennuksessa. Kuvassa vasemmalla on H. R. Helinin suunnittelema jugendrakennus vuodelta 1906. Oikeanpuoleinen empiretyylinen puurakennus on rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Koulun perustajat ostivat tämän rakennuksen laamanni G. A. Wetterhoffin perillisiltä koulutaloksi vuonna 1887. Sen takana on vielä Hallituskadun suuntainen kaksi luokkahuonetta käsittävä puurakennus, joka rakennettiin lisätiloiksi silloiselle tyttökoululle vuonna 1897. Oikeassa reunassa näkyvät vuonna 1924 ortodoksikirkosta kirjastoksi muutetun rakennuksen kiviportaat.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kirjastotalo
subject: rakennukset
subject: kirjastorakennukset
subject: kirjastot
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginvaltuusto määräsi vuodesta 1928 alkaen nimeämänsä henkilöt tarkastamaan kirjaston toiminnan kolmen vuoden välein. Tarkastuksista laadittiin asianmukainen tarkastuskertomus, jossa kuvattiin kirjaston toiminta ja tilanne sekä tehtiin myös parannusehdotuksia, jos korjaamisen tarvetta ilmeni. Ensimmäisen tarkastuksen tekivät kirjakauppiaat W. S. Mäkelä ja Enok Rytkönen, joista jälkimmäinen oli tunnettu riimittelytaidostaan. Niinpä tarkastuskertomuksesta tulikin runomuotoinen: "Ensimmäinen tarkastus Kaupungin kirjastossa sen sijaitessa uudessa, uljaassa asunnossa. Valtuuston määräyksestä kirjaston tarkastimme ja kunnossa sen oivassa olevan totesimme. On kirjat kaikki kauniisti hyllyssä paikoillansa: helposti, mitä halajaa näin löytää sieltä kansa. Ja järjestystä parempaa ei vaatia voi kukaan kun joka side sisällön ja aakkosien mukaan on siellä koottu korteille huolellisesti, hyvin ja aina helppo täydentää on uusin ilmestyvin. Samoin myös lukusalissa ja käsikirjastossa on kaikki - niinkuin pitääkin - kunnossa mainiossa. Näin hoidettuna huolella tarkoitus täyttyy jalo jok' oli kaupungilla, kun tää rakennettiin talo pimeys poistuu, pakenee - ja valtaan pääsee valo."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen. Kirja- ja paperikauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kuivasilta
subject: postikortit
subject: sillat
subject: Kuivasilta
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: koulut
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: kiveys
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Näkymää Kuivansillan länsipäästä keskustaan päin noin vuonna 1909 hallitsee aivan vuosisadan alussa rakennettu ortodoksinen sotilaskirkko. Sillan takana kadun vasemmalla puolella on vuonna 1906 valmistunut Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun jugendtyylinen lisärakennus ja vanhempia puisia koulurakennuksia. Koulua vastapäätä olevat nikkarityyliset puurakennukset ovat 1880- ja 1890-luvuilta. Kuivasilta ja sitä reunustavat jalkäytävät on jo kivetty mukulakivillä, ja 1800-luvun puukaiteiden tilalle siltaa reunustamaan ovat tulleet kivipylväät.
source: Julkaistu painettuna: M. L. Carstens.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Sotaväkeä Suomenkasarmilla
subject: sotaväki
subject: sotilaat
subject: kasarmit
subject: varuskunta-alueet
subject: rakennukset
subject: puurakennukset
subject: Suomenkasarmit
subject: Suomen kasarmit
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoona perustettiin vuonna 1878. Sotaväen kasarmit sijoitettiin vanhaa hautausmaata vastapäätä nykyisen Turuntien alkupäähän. Nämä Suomenkasarmien puiset rakennukset valmistuivat vuosina 1882–1883. Tarkk'ampujapataljoonat lakkautettiin ensimmäisellä sortokaudella vuonna 1901 ja kasarmialueet luovutettiin venäläisten käyttöön. Suomenkasarmien alueen punatiiliset rakennukset ovat venäläistä kasarmiarkkitehtuuria 1910-luvun alusta.
source: Julkaistu painettuna; - Wiborg -Wiipuri : Clouberg & Co.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Wanhakaupunki
subject: postikortit
subject: rakennukset
subject: räätälit
subject: Prykikatu
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Räätäli Ståhlbergin talo Prykikadun (nykyisen Palokunnankadun) varrella tontilla nro 37 oli rakennettu 1780-luvulla, ja se oli yksi harvoja Hämeenlinnan palolta säästyneitä rakennuksia. Talon eteen kadun varteen rakennettiin suojeluskuntatalo Hämeen Suoja vuonna 1930. Samassa yhteydessä Stålbergin talo purettiin.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan lähetyskirjakauppa
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Pitkäsilta
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: laiturit
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: "Eikö tämä ole kaunein maisemakortti H:linnan ympäristöltä?" kysyy postikortin lähettäjä vuonna 1908. Vuonna 1878 valmistunut Hämeenlinnan vanha puinen Pitkäsilta on tässä kuvassa vielä paikallaan. Vanha silta oli myös kaupungin nuorison kokoontumispaikka, mikä herätti ajoittain paheksuntaa paikallisten lehtien palstoilla. Hämeen Sanomat kirjoitti syksyllä 1883: "Poliisin tulisi valvoa, etteivät asevelvolliset sotamiehet ja kaupungin piiat, kun pitävät siltaa yhtymispaikkanaan, häiritse muita ihmisiä, joiden tarvitsee sillan yli kulkea." Vuonna 1909 Pitkäsilta korvattiin uudella rautaisella kaarisillalla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1900-luvun alussa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Rautatieasema vuonna 1910
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan vuonna 1862 valmistunut rautatieasema oli komea punatiilinen rakennus. Aikakauden tavan mukaan eri luokkien matkustajille oli rakennuksessa erilliset odotustilat. Oikeassa reunassa näkyy tavara-aseman päätyä ja aseman edessä levittäytyy laaja, luonnonkivillä päällystetty asema-aukio. Rautatieasema oli vilkas läpikulkupaikka, jossa otettiin vastaan myös kaupunkiin saapuvat arvovieraat, aina keisari Aleksanteri II:n vierailusta lähtien vuonna 1863. Järjestyksenvalvonnasta asemalla vastasi välillä rautatiehallitus, välillä poliisi. Vuosina 1910–1919 rautatieaseman järjestyksenpito oli Hämeenlinnan poliisilaitoksen vastuulla. Asemalla päivysti useimmiten yksi poliisi, mutta sinne saapui myös esim. vankikuljetuksia, joiden valvonta saattoi vaatia useammankin poliisin läsnäoloa. Rautatieasema sijaitsi vuoteen 1915 saakka Hämeenlinnan maalaiskunnan alueella.
format: Kuva/JPEG

Ristisaatto ortodoksisen varuskuntakirkon peruskiven laskemisen juhlassa vuonna 1898
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan ortodoksisen sotilaskirkon paikka oli merkitty jo Georg Wileniuksen vuonna 1868 laatimaan asemakaavaan, jonka senaatti hyväksyi vuonna 1872. Tässä kaavassa Pikkutorin keskelle oli merkitty paikka venäläiselle kirkolle, jota ympäröi puisto. Seuraavan kaavan laati lääninarkkitehti Alfred Caween 1880-luvulla, ja hän jätti kirkon paikan merkitsemättä kaavaan. Senaatti vahvisti Caweenin kaavan, mutta vaati kirkon palauttamista tontilleen. Sotilaskirkon rakentamiseen ryhdyttiin kuitenkin vasta vuosisadan loppuvuosina. Kirkon piirustukset laati alikapteeni Nikolai Schultz Donin sotilaspiirin Aleksandrovin kirkon mallia noudattaen. Pietarin sotilaspiirin esimies, insinöörieversti Karaulszikov esitteli vuonna 1895 piirustukset Pietarin sotilasneuvostolle, joka hyväksyi ne. Lopullinen vahvistus piirustuksille ja rakennussuunnitelmalle saatiin keisari Nikolai II:lta vuonna 1897, ja rakennustyöt päästiin aloittamaan seuraavana keväänä. Kirkon peruskiven siunasi arkkipiispa Antoni 10. syyskuuta 1898 tilaisuudessa, jossa oli läsnä sotilaspapistoa Hämeenlinnasta ja Helsingistä, paikallista upseeristoa ja korkea-arvoisia upseereita myös Pietarista. Paikalla oli myös kirkkokuoro ja runsaslukuinen joukko kaupunkilaisia. Ortodoksinen sotilaskirkko vihittiin käyttöön 22. lokakuuta 1900.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Panoraamakuva torilta laulujuhlien aikaan kesä–heinäkuun vaihteessa vuonna 1911
subject: torit
subject: juhlat
subject: laulujuhlat
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1911
description: Tässä harvinaisessa panoraamakuvassa vuodelta 1911 näkyvät, kirkkoa lukuun ottamatta, lähes kaikki Hämeenlinnan toria ympäröivät merkittävät rakennukset Raatihuoneelta lääninhallitukselle. 1910-luvun puoleenväliin mennessä Nybergin perillisten talo ja kultaseppä Miettisen talo Läntisen Linnankadun varrella joutuivat luovuttamaan paikkansa uusille pankkirakennuksille.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

1nen Joutsenlampi
subject: lammet
subject: puistot
subject: Joutsenlampi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Suurten tekolampien kaivaminen aloitettiin Aulangolla talvella 1885. Joutsenlampena tunnettu lampi kaivettiin ensimmäisenä Suvussuo-nimiseen paikkaan, jonka eversti Standertskjöld oli edellisenä kesänä Aulangonvuorella käydessään huomannut lammelle sopivaksi. Lampi kaivettiin miestyövoimalla ja lapioilla, mutta turpeen ja mudan pois kuljettamisessa käytettiin hevosajoneuvoja. Kaivettu maa levitettiin tasoitukseksi ja maanparannukseksi metsään ja puistoalueelle. Kivistä rakennettiin reunuksia ja kiviaitoja. Joutsenlampeen tehtiin myös tekosaari, jonne rakennettiin lintuhuvila.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon metsä
subject: puistot
subject: metsät
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangon puistometsän korkein kohta on Aulangonvuori, joka oli aikoinaan osa hämäläisten muinaislinnojen ketjua. Vuoren kolmeen suuntaan jyrkästi viettävät rinteet tekivät siitä helposti puolustettavan suojapaikan. Vuoren laki on n. 150 metriä merenpinnan yläpuolella ja n. 70 metrin korkeudella viereisen Aulangonjärven pinnasta. Aulangonvuori oli tunnettu näköalapaikka jo varhain 1800-luvulla, jolloin kuvernööri Rehbinder teetti sinne ensimmäisen tien 1800-luvun puolivälissä. Aulangon alueen uusi omistaja Hugo Standertskjöld aloitti 1880-luvulla puistotyöt kunnostamalla vuorelle johtavaa tietä ja rakentamalla sinne kaksi paviljonkia maiseman ihailijoille. Näkötorni ja portaat Aulangonvuorelle rakennettiin kuitenkin vasta 1907.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

2nen Joutsenlampi ja Rosendal
subject: lammet
subject: puistot
subject: huvimajat
subject: Metsälampi
subject: Ruusulaakso
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: "2nen Joutsenlampi" eli Metsälampi valmistui entisen Linnasuon paikalle Joutsenlammen ja Aulangonjärven väliin jäävälle alueelle 1880-luvun lopulla. Lammen rannalle istutettiin hopeapajua ja rannat kivettiin, samoin kuin vähän aikaisemmin rakennetulla Joutsenlammella. Metsälammen pohjoispäähän rakennettiin kuvan goottilaistyylinen paviljonki, jota ympäröivään Ruusulaaksoon istutettiin jalopuita ja myös ruusuja, mutta ilmeisesti ruusut menestyivät siellä huonosti ja hävisivät nopeasti. Ruusulaakson paviljongin edessä oli laituri, josta saattoi lähteä soutelemaan lammelle. Metsälammen eteläpäässä oli vielä toinen, pienempi paviljonki.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Graniittitorni
subject: rakennukset
subject: kivirakenteet
subject: linnakkeet
subject: puistot
subject: Graniittilinna
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangon teitä, polkuja ja lampia raivattaessa jäi yli paljon kaikenlaista kiviainesta. Kaupunginpuistossa oli jo "rauniolinna", ja ehkä se innoitti Hugo Standertskjöldiä vastaavanlaisen, mutta paljon suuremman linnakkeen rakentamiseen Aulangollekin. Aulangon graniittilinnan rakennustöistä kertoi sanomalehti Hämäläinen vuonna 1887 seuraavasti: "Läntiselle vierteelle rakennetaan muutamia graniti-penkereitä, 2,000 sylen pitkiä. Sen ohessa rakennetaan kolme tornia näköalan katselemista varten, nekin granitista. Suurin niistä, jonka pitäisi valmistuvan tässä kuussa, tulee olemaan 100 jalkaa korkea sekä 30 jalkaa läpimitaten. Huipun rajalle tehdään tykki-ikkunoita, joihin pikku-kanuunoita sovitetaan. Niillä hälyytetään sitte Hämeenlinnaa joka kerta kuin Karlbergissa vietetään jotain nimi- tai syntymäpäivää."
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Karlbergin rantaseutu
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Kenraali Eberhard Galindo myi vuonna 1883 omistamansa Karlbergin eli Mäkelän maatilan ja kartanon kesänviettopaikaksi Hugo Standertskjöldille. Standertskjöld osti myös myös muita maatiloja Karlbergin ympäristöstä, mm. Katajiston ja Metsänkylän rusthollit. Standertskjöld rakennutti kartanon päärakennuksen uudestaan barokkityyliin arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnitelman mukaan vuonna 1890. Kartanon ympärille valmistui Vanajaveden rantaan ulottuva puistoalue ja joukko muita rakennuksia, joista kuvassa näkyvät mm. sähkölaitos äärimmäisenä vasemmalla, uimahuone laiturin päässä ja puiden varjostama kivinen lemmenluola päärakennuksen edustalla.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Onnen temppeli
subject: rakennukset
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Onnentemppeli
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Todennäköisesti jo Aulangon puiston rakennusvaiheessa 1880-luvulla rakennettiin myös kuvan Onnentemppeli. Pieni tiilinen punaiseksi maalattu paviljonki nousi kivilohkareista kootun kukkulan laelle. Onnentemppelille noustiin puisia portaita pitkin. Alun perin temppelin ikkunoissa oli historiallisia aiheita kuvaavia lasimaalauksia, mutta ne eivät pysyneet pitkään ehjinä, joten rakennus jäi ilman upeita lasi-ikkunoitaan jo varhain. Kivikukkula oli istutuksista paljas, mutta sen ympärille oli istutettu lehmuksia. Temppelin vieressä olevalla aukiolla vietettiin eversti Standertskjöldin aikana palveluskunnan kesäjuhlia.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
language: fi
language: sv

Näköala graniittitornista
subject: kartanot
subject: Karlbergin kartano
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Karlbergin eli Mäkelän tilalla ehti olla 1800-luvun kuluessa monta omistajaa, ennen kuin silloinen kapteeni Standertskjöld hankki sen omistukseensa vuonna 1883. Mäkelän tila sai uuden nimen Carl Rennerfeltilta, joka omisti sen 1800-luvun puolivälissä. Hän nimesi paikan etunimensä ja tilallaan sijaitsevan korkean vuoren mukaan Karlbergiksi. Rennerfelt myös rakennutti Karlbergiin uuden päärakennuksen, ajalleen tyypillisen ristipäätyisen, satulakattoisen talon. Rakennus muistutti Katajiston kartanoa, vaikka olikin huomattavasti suurempi. Tämä rakennus laajennettiin sitten vuonna 1890 arkkitehti W. Aspelinin piirustusten mukaan kuvan barokkityyliseksi kartanolinnaksi. Vanajaveden rannassa kartanon edustapuiston reunalla näkyy laiturin päähän rakennettu uimahuone. Päärakennuksen eteläpuolella oli 1800-luvun lopulla runsaasti luonnonpuustoa.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulangon paviljonki
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Aulaangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Karlbergin tilan uuden omistajan Hugo Standertskjöldin ensimmäisiä töitä 1880-luvulla oli uuden tien tekeminen Aulangonvuoren laelle, joka oli jo vanhastaan ollut upean näköalansa vuoksi suosittu retkikohde. Standertskjöld rakennutti vuoren laelle myös kaksi näköalapaviljonkia maiseman ihailijoita varten. Toinen niistä purettiin ilmeisesti jo varhain, mutta kuvan paviljonki säilyi 1930-luvulle asti.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: vuoret
subject: Aulangonvuori
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1800- ja 1900-luvun vaihteessa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon niemi
subject: puistot
subject: järvet
subject: niemet
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Lusikkaniemi on yksi Aulangon tunnetuimmista maamerkeistä ja valokuvatuimmista kohteista. Niemi on saanut nimensä lusikkamaisesta muodostaan, joka Aulangonvuorelta alas katsellessa näkyy selvästi. Tässä postikortissa Lusikkaniemestä on käytetty nimeä Aulangon niemi. Myös Hiidenniemi-nimitys tunnetaan varhaisemmilta ajoilta. Mahdollisesti niemessä on esihistoriallisena aikana sijainnut uhripaikka.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Kirjastotalo
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto muutti entiseen ortodoksiseen sotilaskirkkoon vuonna 1924. Ennen muuttoa rakennus kävi läpi valtavan muodonmuutoksen arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitelman mukaisesti. Kaikki kirkkorakennukseen viittaavat piirteet hävitettiin ja rakennus muuttui klassistista tyyliä edustavaksi kirjastotaloksi. Myös maakunta-arkisto muutti kirjastotalon toiseen kerrokseen 1.7.1926. Kuvan oikean reunan puutalossa, osoitteessa Turuntie 1, sijaitsivat 1930-luvulla ainakin valokuvaamo Häme sekä A. Ahosen omistama Hämeen kotileipomo ja kahvila. Turuntien toisella puolella toimi Hämeenlinnan yhteiskoulu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinnan lyseo 1890-luvulla
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: Hämeenlinnan lyseo
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeenlinnan suomalainen normaalilyseo perustettiin vuonna 1873. Normaalilyseo siirrettiin vuonna 1887 Helsinkiin, mutta Hämeenlinnan lyseo jatkoi toimintaansa. Kiertolaisvuosien jälkeen lyseo sai vihdoin oman koulutalon, kun uusrenessanssityylinen "lyceekartano" valmistui kesäkuussa 1888 Itäisen Linnankadun varrelle, Tähtipuiston kohdalle. Rakennuksen suunnitteli yleisten rakennusten ylihallituksen nuori arkkitehti Magnus Schjerfbeck yliarkkitehti Georg Wileniuksen johdolla. Uuden rakennuksen juhlalliset vihkiäiset pidettiin syyskuun 17. päivänä 1888. Isoja ja korkeita oppisaleja eli luokkia oli alun perin kahdeksan, ja lyseorakennus ylittikin valmistuttuaan silloiset tilavaatimukset. Koulun juhlasalia kehuttiin yhdeksi maan kauneimmista koulutiloista.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Sokoloffin kaupan myyjättäret 1900-luvun alussa
subject: myymälät
subject: elintarvikeliikkeet
subject: Sokoloffin kauppa
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Venäläissyntyinen kauppias Vasili Sokoloff perusti hedelmä-, herkku- ja siirtomaatavaroidenkaupan Hämeenlinnaan vuonna 1897. Sokoloffin kauppaliike sijaitsi Hallituskadulla tontilla nro 56. Rakennus on purettu, mutta nykyään talo olisi suurin piirtein Hallituskatu 11:n kohdalla, Sibeliuksen syntymäkodin naapurissa. Hämeenlinnan liikehakemistossa vuodelta 1911 Sokoloffin kauppaa mainostettiin mm. näin: "Lukemattomia ovat ne eri lajit mitä tälle alalle kuuluu ; tuskinpa voi ajatellakaan nautintotavaraa, jota ei tämän liikkeen harvinaisen monipuoliset varastot tarjoaisi."
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Rytkösen kirjakaupan myyjättäret vuonna 1910
subject: myymälät
subject: kirjakaupat
subject: myyjät
subject: Rytkösen kirjakauppa
subject: Hämeenlinna
subject: 1910
description: Enok Rytkönen (1874–1960) sai kirjakauppaoikeudet Hämeenlinnassa vuonna 1900, kun A. Alopaeuksen kirjakauppa oli ajautunut konkurssiin. Vuonna 1910 Rytkönen rakennutti torin pohjoislaidalle lääninhallituksen ja Kaupunginhotellin väliin kolmikerroksisen klassistisen kivitalon. Rytkösen kirjakauppa oli katutasossa, ja kahdessa ylemmässä kerroksessa oli Kaupunginhotellin huoneita. Rytkösen kirjakaupan myyjättäret on kuvattu vuonna 1910 ilmeisesti pian uuden liikkeen avaamisen jälkeen. Vasemmalla kuvassa on kirjakauppias Enok Rytkösen käly, neiti Thyra Wendelin (k. 1913).
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Teetarjoilua Anniskeluyhtiössä 1900-luvun alussa
subject: ravintolat
subject: anniskeluoikeudet
subject: Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen
description: Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö rakennutti vuonna 1899 jugendtyylisen talon Raastuvankadulle. Anniskeluyhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Yhtiön kivisessä liiketalossa oli kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Anniskeluyhtiön toiminta päättyi vuonna 1919 voimaan astuneeseen kieltolakiin.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG