Honkajoen Kuva-arkiston luettelo
creator: Heikkilä, Juhani
publisher: Honkajoen kunnankirjasto
rights: Kopiointivapaa. Lupa aineiston kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
format: Teksti/PDF
language: fi

Via ornis : teoksia : 24.5.-7.7.1996
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Teos on näyttelyluettelo ja sisältää tekstiä ja kuvia taideteoksista.
creator: Heikkilä, Jussi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Jämijärvi vuosisatojen varrella
subject: Jämijärvi
subject: paikallishistoriat
creator: Heikkilä, Olavi
source: ISBN 952-90-4131-4
publisher: Jämijärvi-seura
format: Teksti/PDF
language: fi

Pieniä välähdyksiä lapsuusvuosiltani : sekä liikenneurani alkutaipaleelta
creator: Heikkilä, Onni
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Aulanko - Hotelli
subject: rakennukset
subject: hotellit
subject: Aulangon hotelli
subject: Hämeenlinna
subject: Aulanko
subject: 1930-luku
description: Vuonna 1936 Hämeenlinnan kaupunki myi Aulangon hotellin ympäristöineen Suomen Matkailijayhdistykselle, joka perusti yhdessä Oy Alkoholiliike Ab:n ja Suomen Höyrylaiva Oy:n kanssa Aulanko-osakeyhtiön. Uusi yhtiö rakennutti vuonna 1938 uudenaikaisen suurhotellin, jonka suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Matti Lampén ja Märta Blomstedt. Hotellin moderni, funktionalistinen arkkitehtuuri herätti paljon kiinnostusta, myös ulkomailla. Hotellirakennus ja sen sisustus oli suunniteltu kokonaistaideteokseksi huonekaluja, tekstiileitä ja astioita myöten. Hotellihuoneita uudessa päärakennuksessa oli 56, ja niissä oli yhteensä 83 vuodepaikkaa. Jokaisella huoneella oli oma parveke, josta aukeni kaunis näköala kohti Vanajavettä. Ravintolasaliin mahtui kerralla jopa 760 ruokailijaa, ja ravintolaan liittyi myös laaja ulkoterassi. Hotellin huippukoneistetut keittiötilat ja leipomo edustivat alan uusinta tekniikkaa. Aulanko olikin aikoinaan todellinen loistohotelli, jossa lomailu oli mahdollista vain varakkaammalle väelle.
creator: Heikkinen, A. V.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Karstulan Yhteiskoulun perustaminen : kauppias Eero Heikkinen kertoo
creator: Heikkinen, Eero
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Talkootarina vuosisadan takaa
creator: Heikkinen, Kalevi
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Joulukirje Amerikasta - 1922
creator: Heikkinen, Kalevi
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Konsta Heinon perintö
creator: Heikkinen, Pentti
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Kotimatkalla
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja.
creator: Heinänen, Pauliina
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Suomen kiviteollisuuden työntekijä Aimo Valtonen
subject: Varsinais-Suomi
subject: Vehmaa
subject: kivityöt
subject: Suomen kiviteollisuus
creator: Heinilä, Tuula
format: Kuva/JPEG

Historiikki 1964-1984. Mynämäen urheiluautoilijat
subject: Varsinais-Suomi
subject: Mynämäki
subject: autourheilu
subject: kilpa-autoilijat
description: Historiikin on laatinut työryhmä: Juhani Heino...ja muita.
creator: Heino, Juhani
publisher: Mynämäen urheiluautoilijat ry.
format: Teksti/PDF
language: fi

Ahlaisten historia
subject: Ahlainen
subject: Pori
subject: paikallishistoriat
creator: Heino, Ulla
publisher: Porin kaupunki
format: Teksti/PDF
language: fi

RAUMA : Idylliä ja tehokkuutta 1875-2000
subject: Rauma
subject: paikallishistoriat
subject: kaupunkihistoria
creator: Heino, Ulla
publisher: Rauman kaupunki
format: Teksti/PDF
language: fi
coverage: 1875-2000

Eurajoen historia I
subject: Eurajoki (kunta)
subject: paikallishistoriat
creator: Heino, Ulla
creator: Salo, Unto
creator: Luoto, Jukka
source: ISBN 951-99888-1-5
publisher: Eurajoen kunta ja seurakunta
format: Teksti/PDF
language: fi

Eurajoen historia II
subject: Eurajoki (kunta)
subject: paikallishistoriat
creator: Heino, Ulla
source: ISBN 952-90-2551-3
publisher: Euran kunta ja seurakunta
format: Teksti/PDF
language: fi

Eurajoen historia III
subject: Eurajoki (kunta)
subject: paikallishistoriat
creator: Heino, Ulla
source: ISBN 952-90-4071-7
publisher: Eurajoen kunta ja seurakunta
format: Teksti/PDF
language: fi

Ensimmäinen työpaikkani Vihtavuoren ruutitehdas
subject: räjähdysaineteollisuus
subject: sota-aika
subject: muistelmat
creator: Heinonen, Elna
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Entinen Apteekin ranta, nykyinen satama
creator: Heinonen, Elna
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Kimingin nuorisoseura 70 vuotta
creator: Heinonen, Tapani
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Vihtavuoren urheilu ennen vanhaan
creator: Heinonkoski, Seppo
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Från samhällslivet i Åbo 1809-1827 : kultur-och personhistoriska skildringar
subject: Varsinais-Suomi
subject: Turku
subject: Åbo
subject: 1800-luku
subject: 1800-talet
subject: kulttuurihistoria
subject: kulturhistoria
subject: tapakulttuuri
subject: paikallishistoriat
creator: Heinricius, G.
publisher: Svenska litteratursällskapet i Finland
format: Teksti/PDF
language: sv

Aamuhämärä Pensastuulen kylässä
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu grafiikanlehdistä, jotka on sidottu kirjan muotoon. Kirjassa vaaleanruskeat pahvikannet. Uniikkikappale.
creator: Heiskanen, Outi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Korttitalo
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja.
creator: Heiskanen, Outi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Korttitalon perhealbumi
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu grafiikanlehdistä, jotka on sijoitettu valokuvien tapaan albumiin. Ruskeat nahkakannet ja messinkinen lukkolaite. Uniikkikappale.
creator: Heiskanen, Outi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Muistikirja I
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu konseptipaperiarkeista, jotka sidottu K. Merikosken Maalaiskansakoulun laskentokirjan kansiin. Keskellä kaksi grafiikanlehteä. Uniikkikappale.
creator: Heiskanen, Outi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Muistikirja II
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu luonnospaperin lehdistä, jotka sijoitettu La Deuxieme anneé de grammaire -nimisen teoksen kansiin. Keskellä kaksi grafiikanlehteä. Uniikkikappale.
creator: Heiskanen, Outi
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Vaivaisten työhuone (Kaivokatu 22)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: muutostyöt
subject: arkkitehtuuri
subject: hoitolaitokset
subject: vaivaishoito
subject: vaivaistalot
subject: koulurakennukset
subject: Stichaeuksen vaivaishuone
subject: 1880-luku
subject: Hämeenlinna
subject: Kaivokatu 22
subject: Koulukatu 27
subject: Helander K. W.
description: Maaherra Stichaeus oli jo vuonna 1836 rakennuttanut köyhiä varten Myllymäkeen pappilan maalle talon, jossa oli neljä huonetta ja tilava ullakko. Rakennuksen siirtoa kaupunkiin suunniteltiin 1840-luvulta lähtien. Köyhäinhoitokunta anoi kaupungilta tonttia Kaivokadun ja Koulukadun kulmasta, vaunumaakari Nyholmin ja vaskenvalaja Gillbergin talojen läheltä. Tontti saatiin, mutta siirto jäi, ja talo päätettiin lopulta myydä. Talon osti Eva Savonius, se siirrettiin keskustaan ja rakennuksesta tuli Ruotsalaisen tyttökoulun huoneisto. Uusi vaivaistalo oli tarkoitus rakentaa, "kun varat sallivat". ("Vaivaiset asetettiin vastaiseksi huudolle, eli vähiten maksua ottava sai köyhän hoitaakseen".) Vuonna 1861 köyhäintyöhuone vihdoin päätettiin rakentaa saadulle tontille, ja se valmistui vuonna 1862. Puisessa päärakennuksessa oli viisi huonetta, keittiö ja johtajan huone. Leipomo- ja ulkohuonerakennus rakennettiin kivestä, ja siihen sijoitettiin myös mm. kolme houruinkoppia. Rakennusta ei pariin vuosikymmeneen kuitenkaan käytetty köyhäinhuoneena, vaan köyhäin lasten kouluhuoneena. Vasta 1880-luvulla rakennus saatiin köyhäinhuollon käyttöön. Kesällä 1910 valmistui Myllymäen kaupunginosaan Kankaantaustan kylään vievän tien länsipuolelle uusi köyhäintalo ja mielisairasosasto. Vanha työhuone luovutettiin viereisen kaupunginsairaalan käyttöön kulkutautiosastoksi.
creator: Helander, K. W.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kauttua : tehtaitten kylä
subject: Kauttua
subject: paikallishistoriat
subject: Eura -- Kauttua
creator: Helander, Pekka
source: Eura : Eura Print, ISBN 978-952-92-3524-7
publisher: Pekka Helander
format: Teksti/PDF
language: fi

Eura sanoin ja piirroksin
subject: Eura
subject: paikallishistoriat
description: Tämä kirja kertoo Eurasta. Vauraan maatalouden ja voimakkaan suurteollisuuden kunnasta. Teoksen sivuilta löytää näkymiä ja havaintoja, joita ei aina osu ohikulki­jan silmään - ellei pysäytä ajokkiaan ja kurkista miltä maisema näyttää pari askelta tien sivusta. Piirrosten joukossa on myös aiheita, joita katse ei enää aisemasta ta­paa. Ne kuuluvat aikaan menneeseen, aikaan joka ei enää palaa. Kirja on näkemyksemme koti- ja asuinkuntamme äidinkasvoista, ilman ehostuksia ja turhia pintakiiltoja. Piirrosten aiheet kuvaavat paljolti näkymiä, joille on tunnus­omaista vahva ajan patina. Maisemat muuttuvat, vanha saa väistyä uuden tieltä, mutta jotain halutaan aina säilyttää. Tämän teoksen sivuille on pyritty tallenta­maan pieni osa kotiseutuhistoriaa, sellaisenaan kuin se on tekijöiden silmiin avau­tunut. Eurasta voisi julkaista tuhat tarinaa. Tässä on yksi niistä.
creator: Helander, Pekka
creator: Koivikko, Pentti
publisher: Pekka Helander
format: Teksti/PDF
language: fi

Kylä elää, maisema muuttuu
subject: Eura
subject: paikallishistoriat
subject: kuvateokset
description: Vanhaan ja uuteen kuva- aineistoon perustuva läpileikkaus euralaisen kylämaiseman muuttumisesta ja kehittymisestä noin sadan vuoden ajalta. 293 kuvaa selitysteksteineen.
creator: Helander, Pekka
publisher: Foto-Helander
format: Teksti/PDF
language: fi

Der fur Schweden, wie nöthig, so nutzlich-folglich auch ruhmliche Neustädter Friede, errichtet und geschlossen, als man schrieb: FreDerICh reX sVecorVM. 1722
subject: Varsinais-Suomi
subject: Uusikaupunki
subject: Uudenkaupungin rauha
subject: 1700-luku
description: Juhlaruno Uudenkaupungin rauhan muistoksi otsikoituna tähän tapaan: "Ruotsille yhtä välttämätön kuin hyödyllinen ja sen johdosta myös kuuluisa Uudenkaupungin rauha tehtynä ja päätettynä kun kirjoitettiin Fredrik ruotsalaisten kuningas".
creator: Heldmann, Andreas
format: Teksti/PDF
language: de

Helena Westermarckin kirje Minna Canthille 13.2.1894.
subject: naisen asema
subject: Unionen Kvinnosaksförbund i Finland
subject: Minna Canth
subject: Helena Westermarck
description: Kirje on kirjoitettu "Unionen Kvinnosaksförbund i Finland" -liiton viralliselle kirjepaperille. Kirjeessä Minna Canth kutsutaan liiton kunniajäseneksi. Kirjeen on allekirjoittanut liiton sihteeri Helena Westermarck. Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden joukossa on Canthin vastauskonsepti tähän kirjeeseen "Minna Canthin kirjekonsepti Helena Westermarckille 21.2.1894". Valokopio vastauskonseptista on tämän dokumentin jäljessä.
creator: Helena Westermarck
language: sv
coverage: Helsinki

Sargrenin talo (Raatihuoneenkatu 3)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: liikerakennukset
subject: elokuvateatterit
subject: kivirakennukset
subject: arkkitehtuuri
subject: klassismi
subject: portit
subject: ravintolat
subject: Hälläpyörä
subject: lehtorit
subject: opettajat
subject: Hämeenlinna
subject: Raatihuoneenkatu 3
subject: 1900
subject: 1920-luku
description: Entisen Kariston talon vieressä, Raatihuoneenkadun alkupäässä on lehtori J. E. Sargrenin rakennuttama asuintalo. Lehtori Sargren oli merkittävä henkilö Hämeenlinnassa sekä koulutoimen että kunnalliselämän piirissä. Rakennus oli jo valmistuttuaan "vanhahtava"; se edusti 1800-luvun lopun klassismia. Voimakkaasti ulospäin työntyvä keskiuloke jakoi julkisivun kahteen osaan. Kummallakin sivulla oli kolme symmetrisesti sijoitettua ikkunaa. Vesilistan yläpuolella kiersi rapattujen kasettien nauha. Rungon vasemmalla sivulla oli pieni siipi sisäänkäynteineen. Oikealle puolelle oli piirretty koristeellinen portti. Sargrenit muuttivat pois Hämeenlinnasta vuonna 1905, ja rakennus siirtyi tämän jälkeen pääasiassa liike-elämän käyttöön. Kauppias Karl Nieminen piti siinä vaatetusliikettä vuoteen 1918 asti. Hänen aikanaan itäpäätyyn lisättiin kellarihuoneisto. Niemisen jälkeen talon omisti kauppias Johan Helenius. Vuonna 1925 rakennusta jatkettiin elokuvateatterisiivellä G. W. Nybergin piirustusten mukaan. Lisärakennus edustaa 1920-luvun klassismia ja sopii siten tyylillisesti yhteen vanhemman rakennuksen kanssa. Vanhemman rakennuksen kellaritiloissa aloitti vuonna 1959 toimintansa ravintola Hälläpyörä, johon sisustuksen suunnitteli hämeenlinnalaissyntyinen sisustusarkkitehti Antti Nurmesniemi.
creator: Helenius, August
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Nyberg, G. W. (lisärakennus 1925)
format: Kuva/JPEG
language: sv
language: fi

Willgrenin talo (Raatihuoneenkatu 11)
subject: rakennuspiirustus
subject: arkkitehtuuri
subject: Hämeenlinna
subject: liikerakennukset
subject: rakennukset
description: Willgrenin talon paikalla oli vuoteen 1967 asti Hämeenlinnan vanhin, vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirretty kauppias Willgrenin talon päärakennus, ("joka omituisine kattoineen ja ikkunaluukkuineen oudoksuttaa nykyisen sukupolven silmää.") Arkkitehti Henrik Reinhold Helin suunnitteli vuonna 1905 Willgrenin liiketalon koko tontin kattavaksi kokonaisuudeksi Raastuvankadun (nyk. Raatihuoneenkadun) ja Itäisen Linnankadun (nyk. Linnankadun) risteykseen. Rakennus olisi ollut merkittävin Helinin Hämeenlinnaan suunnittelemista jugendrakennuksista, mutta suunnitelma toteutui vain osittain: Kulmauksessa oleva vanha puutalo jätettiin vielä paikoilleen ja vain rakennuksen molemmat päät rakennettiin. Rakennukset purettiin vuonna 1968, kun Kanta-Hämeen säästöpankin talo rakennettiin. Willgrenin talo on Helinin töistä ensimmäinen, jossa on kansallisromanttisia piirteitä; detaljeina on Suomen luonnosta poimittuja aiheita, kuten oravia ja puita. Näitä aiheita uskallettiin käyttää vasta sen jälkeen, kun Suomen paviljonki oravafriiseineen oli Pariisin maailmannäyttelyssä herättänyt ihastusta. Lisänä on vääntyneitä naamioita ja mielikuvituseläimiä. Rakennuksen yleisilme on kuitenkin rauhallisen selkeä.
creator: Helin, Henrik Reinhold
format: Kuva/JPEG
language: fi

Schmausserin huvila
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: kivirakennukset
subject: huvilat
subject: arkkitehtuuri
subject: jugend
subject: Hämeenlinna
subject: Schmausserin huvila
subject: Schmausser, J. F.
description: Arkkitehti Henrik Reinhold Helin piirsi Hämeenlinnaan noin 20 rakennusta yksin tai työryhmässä. Neljää lukuun ottamatta ne kaikki on purettu. Yksi Helinin säilyneistä rakennuksista on oluttehtailija Schmausserin kivinen yksityishuvila, jonka Helin suunnitteli yhdessä arkkitehti Alfred Caweenin kanssa. Huvilarakennus Vanajaveden rannassa edustaa tyylillisesti kansainvälistä jugendia ja onkin ainoa tyylipuhdas jugendrakennus Hämeenlinnassa. Huvilaa pidetään kokonaistaideteoksena. Rakennuksen lounaisnurkassa on kupolipäinen torni, jonka alla olevan erkkerin ikkunoista saattoi ihailla järvimaisemaa. Luoteisnurkassa on kulmaparveke. Rakennuksessa oli alun perin paljon ulokkeita. Sisäovien yläpeileissä on lehtikuvioita ja perhosensiipikuvio. Huoneita erottavat toisistaan erimuotoiset kaaret ja ovienkin suuaukot ovat paraabelin muotoiset. Talo on ollut sekä asuntona että teollisuuslaitosten aputilana. Ulokkeita on poistettu ja ikkunoita suurennettu. Vuonna 1977 kaupunki osti huvilan ja entisöi sen kaupunginteatterin käyttöön. Läheisestä varastosta tehtiin teatteri ja huvilasta teatterin sosiaalitila, joka liittyi teatteriin lasikäytävällä. Entiselleen rakennusta ei voitu saada, sillä mm. uunit puuttuivat, mutta huonejärjestys palautettiin entiselleen. Teatterirakennus huvilan vierestä purettiin vuonna 2010. Schmausserin huvila kunnostettiin asuinkäyttöön.
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Caween, Alfred
format: Kuva/JPEG
language: sv

Sähkökeskusasema (Raatihuoneen tontti)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: sähkölaitokset
subject: sähköntuotanto
subject: sähköistys
subject: Hämeenlinna
subject: Hämeenlinnan sähkölaitos
description: Kauppaneuvos Bogdanoff ehdotti hämeenlinnalaisille sähkölaitoksen perustamista jo vuonna 1887, mutta kaupunkilaiset eivät vielä innostuneet asiasta. Kymmenen vuotta myöhemmin kansalaiskokous jo vaati valtuustoa vihdoin toimimaan. (Naapurikaupunki Tampereella sähköisiä katuvaloja oli saatu ihailla jo vuodesta 1889.) Toukokuussa 1899 "sähköhuonetta" alettiin lopulta rakentaa raatihuoneen tontille ja saman vuoden lokakuussa ensimmäiset sähkövalot jo syttyivät kaupungissa. Sähködynamo sai käyttövoimansa höyryturbiinista, joka oli tuotu Ruotsista. Höyrypannu oli tilattu Englannista. Laitos kehitti aluksi virtaa vain katuvalaistukseen. Kun kaupunkilaiset vaativat sähköä myös sisävalaistukseen, vanha sähkölaitos vuokrattiin 1908 Sähkö-Osakeyhtiö AEG:lle ja laitokseen hankittiin uudet tehokkaammat laitteet. Laitos lunastettiin kuitenkin kaupungille takaisin 1918, kun sähköntuotossa oli edelleen ongelmia. Kun teollisuus alkoi sähköistyä, Hämeenlinna liittyi 1921 Hämeen Sähkö-Osakeyhtiöön. 1930-luvulta lähtien kaupungin sähkölaitos toimi vain varavoimalaitoksena. Raatihuoneen tontin pienessä voimalaitoksessa oli kehitetty diesel-moottoreilla 120 voltin tasavirtaa, mutta 1930-luvulta lähtien siirryttiin vähitellen vaihtovirtaan. Vuonna 1954 kaupungin oman sähkövoima-aseman toiminta lopetettiin kokonaan ja sähkölaitos toimi vain virtaa jakavana laitoksena. Uusi toimitalo Keinusaareen valmistui 1968.
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Nyström, Alex
contributor: Koskinen, K. B.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Anniskeluyhtiön talo (Raatihuoneenkatu 6)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: arkkitehtuuri
subject: jugend
subject: liikerakennukset
subject: virastotalot
subject: Anniskeluyhtiön talo
subject: Hämeenlinnan anniskeluyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: Raatihuonekatu 6
subject: Rauhankatu 8
subject: 1880-luku
description: Vuonna 1875 perustetun Hämeenlinnan Anniskeluosakeyhtiön talo oli Hämeenlinnan suuren "viinasodan" tulosta. Vuonna 1887 voimaan tullut laki antoi kaupunkien valtuustoille vallan lakkauttaa paloviinan myynti. Raittiusliike vaati myyntikieltoa, jolloin Hämeenlinnan valtuusto päätti monopolisoida myynnin. Monopoli oli Suomen oloissa harvinaisen aukoton. Yhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Anniskeluyhtiö rakennutti vuonna 1889 oman talon, jonka jugendtyyli näkyy lähinnä rikkaassa koristelussa. Pyöristettyä kulmaa koristaa torniaihe ja kaksi parveketta. Viininlehväkoristeet viittaavat talon käyttöön. Kivisessä liiketalossa on kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Vuonna 1919 voimaan astunut kieltolaki lopetti yhtiön toiminnan. Yhtiö luovutti rakennuksen kaupungille pilkkahinnalla, ja vuodesta 1918 vuoteen 2010 rakennus toimi virastotalona ja käytännössä myös Hämeenlinnan kaupungintalona 1940-luvulle saakka. Sisätilat ovat muuttuneet, mutta mm. peiliovet ja vanhat rappukäytävät ovat säilyneet.
creator: Helin, Henrik Reinhold
contributor: Nyström, Alex
format: Kuva/JPEG
language: fi

Suomalaisen yhteiskoulun jugendrakennus (Turuntie 2)
subject: rakennukset
subject: uudisrakentaminen
subject: lisärakentaminen
subject: koulurakennukset
subject: koulut
subject: arkkitehtuuri
subject: jugend
subject: 1900-luku
subject: Hämeenlinna
subject: Turuntie 2
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
description: Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiö oli vuonna 1904 ostanut 1830-luvulla rakennetun entisen tyttökoulun empiretyylisen puurakennuksen Turuntie 2:sta ns. Pikkutorin kulmasta. Myyjinä olivat professori E. Bondsdorff, lehtori E. W. Palander ja lehtori H. E. Hårdh, jotka taas olivat ostaneet rakennuksen laamanni G. A. Wetterhoffin perillisiltä 1887. Kakluuneilla lämmitettävä yksikerroksinen hyvin säilynyt rakennus kävi 1900-luvun alussa koululle ahtaaksi. Varsinkin voimistelusalin puute oli hankalaa. Suureen laajennukseen ei ollut varaa ja tontti oli pieni. Siksi haluttiin rakentaa vain välttämättömät: luokat, voimistelusali ja tekniset tilat. Uudistus haluttiin kuitenkin tehdä laadukkaasti ja suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Henrik Reinhold Helin, joka piirsi kauniin jugendrakennuksen. Suunnittelussa huomioitiin pedagogiset ja terveydelliset vaatimukset. Rakennuksessa oli mm. keskuslämmitys. Vanhaankin osaan vedettiin vesijohdot ja käytäviin tuli käsienpesualtaita. Ensimmäisessä kerroksessa oli kolme luokkaa. Kauniit kierreportaat veivät toiseen kerrokseen, jossa oli voimistelusali ja pieni luokkahuone. Vintillä oli vielä "museohuone" ja kellarikerroksessa vahtimestarin asunto, veistosali, keskuslämmityshuone ja varastotiloja. Vahtimestarin asunnossa asui vuodesta 1905 lähtien koulun vahtimestari, entinen posteljooni Fredrik Laakso vaimoineen. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun lisärakennus oli aikoinaan Suomen ensimmäisiä jugendtyylisiä koulutaloja.
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Sibeliuksen kouluvuosien kotitalo (Sibeliuksenkatu 15)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: uudisrakentaminen
subject: muutostyöt
subject: arkkitehtuuri
subject: empire
subject: asuinrakennukset
subject: Borg, Katarina Juliana
subject: Sibelius, Jean
subject: Nordin, Nils Alfred
subject: Leván, Ebba
subject: Helin, Henrik
subject: Nyström, Alex
subject: Hämeenlinna
subject: Sibeliuksenkatu 15
subject: Birger Jaarlin katu 10
subject: 1890-luku
description: Muutospiirustuksen aikaan tontilla oli ennestään vuonna 1832 rakennettu yksikerroksinen hirsistä salvottu empirerakennus ja kivinen ulkohuonerakennus. Rakennuksen pääty oli Birger Jaarlin kadulle ja pitkä sivu Läntiselle Linnankadulle (nyk. Sibeliuksenkadulle). Muutospiirustuksessa taloon on tehty mm. renessanssityylisiä julkisivumuutoksia: kadun puolelle avattiin kaksi ovea. Tontin keskelle on piirretty pitkä puurakennus, jonka pääty ja koristeellinen portti ovat Birger Jaarlin kadulle. Ulkohuonerakennukseen on piirretty paperivarasto, leivintupa ja talonmiehen huone. Piirroksessa uuden talon päätyyn on jo kirjoitettu teksti: Hämeen Sanomien kirjapaino. Kirjapaino muutti taloon kesäkuussa 1898. Vuoden 1892 kaupunkikartassa uudisrakennus näkyy toteutettuna. Vuoden 1964 rakennuskartoituksessa rungon sanottiin olevan verrattain hyvässä kunnossa. 1980-luvulla Matti Elomaan perikunta tarjosi taloa ja tonttia kaupungille. Myyntitarjous hylättiin ja kiinteistön osti rakennusliike, joka purki talon ja rakensi paikalle kolmikerroksisen asuin- ja liiketalon. "Talo, jota Sibelius rakasti" : Jean Sibeliuksen elämä talossa Isän varhaisesta kuolemasta ja perheen vararikosta huolimatta Jean Sibelius eli ehkä onnellisimmat nuoruusvuotensa Läntisen Linnankadun kodissaan. Hän asui talossa yhdeksänvuotiaasta lähes 20-vuotiaaksi ylioppilaaksi (1874–85). Isoäiti Katarina Juliana Borg, jonka talouteen perhe muutti isän kuoltua, osti talon vuonna 1874. Talo oli yksikerroksinen tilava, noin 400-neliöinen puutalo pihapuistoineen. Se oli palonjälkeisen Hämeenlinnan tyylikkäimpiä yksityistaloja. Talon oli rakennuttanut ravintoloitsija Nordin, jolta sen oli ostanut leski Ebba Leván. Isoäiti Borg osti talon Levánin perillisiltä. Talosta tuli Jean Sibeliuksen pitkäaikaisin ja rakkain Hämeenlinnan koti. Sibeliuksen pojilla oli huone Birger Jaarlin kadun puolella. Talossa syntyivät myös Jannen ensimmäiset sävellykset. Kaupunkilaisilla oli tapana hakeutua Tähtipuiston nurkille, jonne kaikui musiik…
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Nyström, Alex
format: Kuva/JPEG
language: fi

Suomalainen tyttökoulu (Turuntie 2)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: lisärakentaminen
subject: koulurakennukset
subject: tyttökoulut
subject: yhteiskoulut
subject: arkkitehtuuri
subject: empire
subject: Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu
subject: Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
subject: Hämeenlinnan yhteiskoulu
subject: Hämeenlinna
subject: Kirjastokatu 1
subject: Pikkukatu
subject: Hallituskatu 23
subject: 1890-luku
description: Empiretyylinen puurakennus on rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Vuonna 1878 perustettu Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu muutti taloon 1888. Koulu oli koko maassa vasta kolmas, jossa tytöt saivat korkeampaa opetusta suomen kielellä. Arkkitehdit Helin ja Nyström piirsivät 1890-luvun lopussa kouluun eteisen kautta liitetyn lisärakennuksen, johon tuli kaksi luokkahuonetta. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiö osti rakennuksen vuonna 1904. Myyjinä olivat professori E. Bondsdorff, lehtori E. W. Palander ja lehtori H. E. Hårdh, jotka taas olivat ostaneet talon laamanni G. A. Wetterhoffin perillisiltä vuonna 1887. Kakluuneilla lämmitettävä yksikerroksinen rakennus oli säilynyt hyvin. 1900-luvun alussa siihen liitettiin kivinen lisärakennus.
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Nyström, Alex
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kämärin talo (Raatihuoneenkatu 13)
subject: rakennuspiirustus
subject: arkkitehtuuri
subject: Hämeenlinna
subject: liikerakennukset
subject: rakennukset
description: Kämärin talo oli ehkä erikoisin jugendarkkitehti Henrik Reinhold Helinin luomuksista. Se oli osittain kolme-, osittain nelikerroksinen kapeahko punatiilinen rakennus Raatihuoneen vieressä. Arkkitehti Helin oli käynyt vuonna 1899 tutustumassa englantilaiseen, skotlantilaiseen, belgialaiseen, hollantilaiseen ja ranskalaiseen jugendiin. Kämärin talossa jugend oli nyt ensi kertaa Hämeenlinnassa muutakin kuin pintaornamentiikkaa. Rakennuksen fasadi oli täysin uudenlainen: se koostui neljästä erikorkuisesta ja erityyppisestä jaksosta. Koristeina oli mm. vähemmän jugendtyyppisiä ikkunoiden tiilikehyksiä ja kolmen ikkunan ryhmiä. Selvää jugendia olivat kierteiset puolipylväät, koristeelliset rännit, kierukat ja hevosenkenkäikkunat. Pääoven kivipilareihin suunniteltuja vesilintuaiheita ei valmiissa talossa ollut. Uutta Helinillä olivat mm. toisen kerroksen uloke kivipäätyineen ja rautakalterit alakerrassa. Sisätilat olivat vielä melko tavanomaisia, paitsi että toisesta kerroksesta kolmanteen johti kierreportaikko, jonka kaiteissa oli kierteitä, kierukoita ja palloja. Tiilipintaisen, osittain rapatun rakennuksen ensimmäinen omistaja oli kauppias Jalmari Kämäri. Kämärin talossa toimineita liikkeitä ovat mm. Hj. Salon kultasepänliike, Laakson jalkineliike, Kärkkäisen lihakauppa ja Hämeenläänin palovakuutusosakeyhtiö. Rakennus purettiin Keskustalon tieltä 1960-luvun alkupuolella.
creator: Helin, Henrik Reinhold
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Nyström, Alex
format: Kuva/JPEG
language: fi

Pöyhölä - kappale elävää historiaa
creator: Helin, Jukka
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Musta lintu kuuntelee
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Runot julkaisemattomasta kokoelmasta "Musta lintu kuuntelee". Teksti käsin kirjoitettu, sivut kuvitettu, akvarelli- ja kuultopaperi. Pohjana kierreselkäinen luonnoslehtiö. Uniikkikappale.
creator: Helistö, Liisa
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

F.E. SIllanpään vaimo ja tytär 1925
subject: muotokuvat
subject: taidemaalarit
subject: maalaustaide
subject: 1920-luku
description: Alkuperäinen maalaus on Hämeenkyrön kirjastossa
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG

Tuntematon nainen 1906
subject: muotokuvat
subject: maalaustaide
subject: 1900-luku
subject: taidemaalarit
description: Alkuperäinen maalauksen on Hämeenkyrön kunnanvirastossa
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG

Kankaankutoja
subject: muotokuvat
subject: maalaustaide
subject: taidemaalarit
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG

Väinö Nyström 1919
subject: muotokuvat
subject: maalaustaide
subject: 1919
description: Alkuperäinen maalaus Hämeenkyrön kunnanvirastossa
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG

Vehmaan osuuskaupan johtaja Edvard Aaltonen 1948
subject: muotokuvat
subject: maalaustaide
subject: 1940-luku
description: Alkuperäinen maalaus Vehmaan kunnanvirastossa
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG

Eero Koskimies 1919
subject: muotokuvat
subject: maalaustaide
subject: 1919
subject: taidemaalarit
description: Alkuperäinen maalaus on Hämeenkyrön kunnanvirastossa
creator: Heljo, Eino
format: Kuva/JPEG