Eura : välähdyksiä luonnosta, historiasta ja kulttuurista
Eura
paikallishistoriat
historia
kulttuurihistoria
kuvateokset
luonto
EURAN KUNTA tunnetaan kivikaudesta myöhäiselle rautakaudelle asti ulottuvasta rikkaasta esihistoriastaan, talonpoikaisesta rakennusperinnöstään ja teollisen miljöön monisatavuotisista kerrostumistaan. Alueen monista arvokkaista luontokohteista tärkeimpiä ovat kalaisa Pyhäjärvi ja erämaisista rannoistaan maankuulu Koskeljärvi. Tämä Euran kunnan kustantama kirja esittelee kuvin ja sanoin euralaista luontoa, esihistoriaa ja rakennusperintöä.
Hurme, Tuomo
Nummelin, Liisa
Wahlqvist, Sirpa
Euran kunta
Tämä kirja kertoo Eurasta. Vauraan maatalouden ja voimakkaan suurteollisuuden kunnasta. Teoksen sivuilta löytää näkymiä ja havaintoja, joita ei aina osu ohikulki­jan silmään - ellei pysäytä ajokkiaan ja kurkista miltä maisema näyttää pari askelta tien sivusta. Piirrosten joukossa on myös aiheita, joita katse ei enää aisemasta ta­paa. Ne kuuluvat aikaan menneeseen, aikaan joka ei enää palaa. Kirja on näkemyksemme koti- ja asuinkuntamme äidinkasvoista, ilman ehostuksia ja turhia pintakiiltoja. Piirrosten aiheet kuvaavat paljolti näkymiä, joille on tunnus­omaista vahva ajan patina. Maisemat muuttuvat, vanha saa väistyä uuden tieltä, mutta jotain halutaan aina säilyttää. Tämän teoksen sivuille on pyritty tallenta­maan pieni osa kotiseutuhistoriaa, sellaisenaan kuin se on tekijöiden silmiin avau­tunut. Eurasta voisi julkaista tuhat tarinaa. Tässä on yksi niistä.
Helander, Pekka
Koivikko, Pentti
Pekka Helander
Eurajoki (kunta)
Heino, Ulla
Salo, Unto
Luoto, Jukka
Eurajoen kunta ja seurakunta
Euran kunta ja seurakunta
Jaakkola, Jalmari
WSOY
joululehdet → Eura
kotiseutulehdet
kotiseutukuvaukset
Satakunta
Lions Eura/Pyhäjärvi
kotiseutukokoelmat
joululehdet
Lions Club Eura/Pyhäjärvi
Lions Club Eura\Pyhäjärvi
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia I
Eura -- Honkilahti
Koivisto, Olavi
Euran, Honkillahden ja Kiukaisten kuntien historiatoimikunta
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II
Kiukainen -- Panelia
Honkilahti
Euro-Tele Oy:n vuokrasopimuksen allekirjoitus 1973
Keitele
valokuvat
yritykset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleelle elektroniikkateollisuutta. Euro-Tele Oy:tä edustivat sopimuksen allekirjoitustilaisuudessa työnjohtaja Timo Meriluoto (vas.) ja toimitusjohtaja Seppo Sinivirta sekä Keiteleen kuntaa kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen ja kunnansihteeri Erkki Soini. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.12.1973.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 17.8.1892.
Papin perhe
näytelmät
käännöskirjallisuus
kirjeet
Helsingin ruotsalainen teatteri
Minna Canth
Eva Perander
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 18.10.1893.
Papin tytär
teatteri
kirjallisuus
Ranska
Jacques Lermont
Mme Soboleska
Eva Peranderin kirje Minna Canthille 2.12.1894.
Salmijärvi
Petsamo
Ivalo
Norja
sota-aika
evakot
Petsamosta lähdettiin evakkoon Norjan puolelle, vähän sen jälkeen koko Petsamo paloi. Välirauhan jälkeen palattiin takaisin Suomeen.
Rantanen, Elsa
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Lappi
Muonio
Rovaniemi
Inari
evakuointi
Tarina kertoo evakkomatkasta Inarista Rovaniemen kautta Muonioon, evakkoajasta Muoniossa sekä kotiinpaluusta.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
siirtoväki
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Hovi, Mirja
Evakon päiväkirja : 1939...1940...2004... : ois kuolo kirjava kesäinen
Marttila, Kaarina
Rikhardinkadun kirjasto
Virtala, Kai
Marttila, Jaakko
Torkkeli, Joos
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Evert Savela - jokisivulainen kirjailija
Savela, Evert
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Jaakola, Keijo
rakennukset
oppilaitokset
metsäoppilaitokset
Evon metsäoppilaitos
Evon metsäopisto
Lammi
Evo
1900-luku (vuosikymmen)
Iso-Evon kruunun liikamaa määrättiin vuonna 1856 kruununpuistoksi. Evon metsäopisto perustettiin 1858 ja se toimi vuoteen 1908, jolloin korkein metsäopetus siirrettiin Helsingin yliopistoon. Vuodesta 1876 Evolla toimi myös metsäkoulu, joka jatkoi edelleen metsäopiston siirryttyä Helsinkiin. Kuvassa on Evon metsäopiston päärakennus, joka oli valmistunut vuonna 1863. Alun perin yksikerroksinen rakennus on tässä jo korotettuna 1890-luvulla tehdyn korjauksen jälkeen. Vanha koulutalo paloi laskiaisena 1956, ja sen paikalla on nykyään muistokivi. Taustalla näkyy osa oppilasrakennusta, jota kutsuttiin nimellä Pitkä pytinki tai Pitkälä. Tulipalo tuhosi myös Pitkälän 4.11.1941. Evon oppilaitosalueen säilynyttä vanhaa rakennuskantaa vuodelta 1861 edustavat ruokalarakennus ja Niemelän asuinrakennus, jotka on suunniteltu intendentinkonttorissa. Entinen postitalo on vuodelta 1876 ja oppilasasuntolat Rustholli ja Saarela vuodelta 1892.
Laine, H. K.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rannat
järvet
metsät
Alinen Rautjärvi
Riviera
1920-luku
Evon metsäoppilaitoksen oppilaat olivat nimenneet Alisen Rautjärven hiekkarannat Rivieraksi. Järven pohjoisrannan puoleinen tie johtaa Evon metsäkoululta yleiselle maantielle. Rivieran männikkö on syntynyt luontaisesti 1830-luvun metsäpalon jälkeen. Männikköä hoidettiin toistuvilla harvennuksilla.
Kuusela, Kalle
sillat
Evon metsäkoulu
Postikortin kuvassa on ilmeisesti Evon metsäopiston silta, joka yhdisti Evon opiston vanhan ja uuden puolen alueet toisiinsa. Kuvan ottamisaikana, 1920-luvulla, oppilaitoksen nimenä oli Evon metsäkoulu. Myös Huokausten sillaksi kutsutulla paikalla "tyttöjä tansseista saatellessa erottiin joko hymyssä suin tai kyynel silmäkulmassa".
joet
Rautjärvi
Ylinen, Keskinen ja Alinen Rautjärvi sijaitsevat Lammilla nykyisellä Evon luonnonsuojelualueella noin 14,5 kilometrin päästä Lammin taajamasta pohjoiseen. Järvistä on käytetty myös nimityksiä Ylimmäinen, Keskimmäinen ja Alimmainen Rautjärvi. Alinen Rautjärvi on näistä pinta-alaltaan suurin, noin 49 ha ja sen rantaviivan pituus on 3,8 km. Aliseen Rautjärveen laskee Ylisen Rautjärven ja Keskisen Rautjärven kautta Saukonoja koillisesta ja Luutajoki pohjoisesta. Järvien väliselle kannakselle perustettiin 1850-luvulla Evon metsäopisto, ja metsäopetuksen perinteitä jatkaa samalla paikalla edelleen Hämeen ammattikorkeakoulun Evon yksikkö.
Rainio, Yrjö E.
muistiinpanot
Kreikka
1800-luku
anteckningar
Grekland
1800-talet
Holm, Erik
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) opiskeluaikaisia muistiinpanoja
Kokkolan kaupunginkirjasto
exlibrikset
metsänhoitajat
Pohjois-Karjala
Manner, Aimo
Metsänhoitaja Aimo Manner toimi Pohjois-Karjalan uittoyhdistyksen uittopäällikkönä vuosina 1939-1958, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle. Aimo Mannerin exlibriksen on tehnyt B. E. Uttuslien vuonna 1945.
Uttuslien, B. E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
Kontiolahti
kirjailijat
Lydecken
Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti — 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Schultén, Marius af (piirtäjä)
Lydecken, Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti – 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Hämäläinen, Väinö (piirtäjä)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
exlibrikset Lydecken
Härkönen, Iivo
opettajat
Karjala
karjalaisuus
Iivo Härkönen (25.8.1882 Suistamo - 28.8.1941 Helsinki) oli kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista, ja toimi opettajana Suistamolla, Salmissa ja Helsingissä. Vuodesta 1908 Härkönen työskenteli myös toimittajana. Hän oli Karjalan Sivistysseuran sihteeri, toimistonjohtaja ja aikakauslehden toimittaja vuosina 1906–1938, Itä-Karjalan toimituskunnan osastonjohtaja ja kansliapäällikkö 1918–1922, pakolaistoimikunnan sihteeri kouluhallituksessa 1922–1924 sekä Suomen Kirjailijaliiton sihteeri 1920–1941 ja rahastonhoitaja 1924–1941. Härkönen kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900-1903. Hän julkaisi useita kaunokirjallisia teoksia.
Ruutu, Onni
Ruuth, Onni
pormestarit
Joensuu
Onni Uljas Ruutu (11.10.1894-15.11.1972), vuoteen 1934 Ruuth, oli lakitieteen lisensiaatti ja toimi Joensuun pormestarina vuosina 1922-1964. Hänen vaimonsa Paula Ruutu toimi Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnnajohtajana vuosina 1936-1953. Exlibris on painettu leimasimella kirjan nimiölehdelle.
henkilöt
kauppiaat
Frithiof Napoleon Neppenström (1835 Kuhmalahti – 1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Sillanpää, F. E.
kirjallisuudentutkimus
Vaaskivi, Tatu
Kirjastot.fi
muotokuvat
taidemaalarit
maalaustaide
Alkuperäinen maalaus on Hämeenkyrön kirjastossa
Heljo, Eino
Laatokan Karjalan museo
museot
kirjat
nimikirjoitukset
Pieni karttakirja on Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelmasta. Kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950. Kirjan nimiölehti puuttuu, mutta kirjan karttoihin on merkitty vuosilukuja 1834 ja 1835. Kirjasta löytyy nimikirjoitus H. (?) Fabritius.
Pohjois-Karjalan museo–Jns:n seutukirjasto
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
Fake star : a book about an exhibit in a National Pavilion in the Paris World Exposition 1900
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Painos 500 kappaletta.
Al-Nawas, Ahmed
Henriksson, Minna
Kagovere, Ott
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
2010-luku
uimarannat
saunat
virkistysalueet
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
1990-luku
Falkinkoski on Hirvijoen uomaan kaivettu uimapaikka Nousiaisissa.
Tiihonen, Paavo
käsityöläiset
villa
vanutus
huovutus
kosket
Vanuttaja oli käsityöläinen, joka käsitteli lampaanvillaa sarkamyllyssä niin että villasta muodostui huopamaista kuitukudosta. Varsin raskas käsivoimin tehtävä työ oli miesten työtä.
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta, Tekijä mainittava.
myymälät
avajaiset
vaatteet
Avajaispäivänä uudessa farkkushopissa 22.10. Ihmisiä oli jonossa tielle asti ja pieni myymälä täyttyi heti noin sadalla asiakkaalla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.10.1976.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1980-luku
ojat
tiet
hevonen
ratsastajat
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
2020-luku