juopottelu
moraali
uhkarohkeus
Lagerlöf, Selma
Kirjastot.fi
Strömberg, Sigge
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Lechner, Leonhard
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Steinke, Alfred
Berliner Motettenchor
levysoittimet
pihat
ihmiset
Amalia (o.s. Lindroos) ja Kalle Lehtinen soittelevat grammaria eli gramofonia. Kuva on otettu n. 1920-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Grand concerto pour la clarinette avec accompagnement de l'Orchestre : compose et trés-humblement dédié a sa majeste Alexandre I
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
konsertot
klarinetti
1810-luku
nuottijulkaisut
Konsertot, klarinetti, ork, op. 5, f-molli
Crusell, Bernhard Henrik
C.F. Peters
rakennukset
kivirakenteet
linnakkeet
puistot
Graniittilinna
Aulanko
Hämeenlinna
1890-luku
Aulangon teitä, polkuja ja lampia raivattaessa jäi yli paljon kaikenlaista kiviainesta. Kaupunginpuistossa oli jo "rauniolinna", ja ehkä se innoitti Hugo Standertskjöldiä vastaavanlaisen, mutta paljon suuremman linnakkeen rakentamiseen Aulangollekin. Aulangon graniittilinnan rakennustöistä kertoi sanomalehti Hämäläinen vuonna 1887 seuraavasti: "Läntiselle vierteelle rakennetaan muutamia graniti-penkereitä, 2,000 sylen pitkiä. Sen ohessa rakennetaan kolme tornia näköalan katselemista varten, nekin granitista. Suurin niistä, jonka pitäisi valmistuvan tässä kuussa, tulee olemaan 100 jalkaa korkea sekä 30 jalkaa läpimitaten. Huipun rajalle tehdään tykki-ikkunoita, joihin pikku-kanuunoita sovitetaan. Niillä hälyytetään sitte Hämeenlinnaa joka kerta kuin Karlbergissa vietetään jotain nimi- tai syntymäpäivää."
Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
näköalapaikat
näkötornit
1910-luku
Arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnittelema näkötorni valmistui Aulangonvuoren huipulle vuonna 1907. Samaan aikaan rakennettiin myös tornin luota alas rinnettä vievät kiviportaat ja karhuluola vuoren juurelle. Tornin toiselle puolelle valmistui metsänvartijan talo, joka myöhemmin laajennettiin kahvilaksi. Näkötornia oli tekemässä 300 miestä hevosineen.
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Grapefruit was originally published in a limited edition of 500 copies by the Wunderbaum Press in Tokyo in 1964. Tekijän omistuskirjoituksella varustettu kappale. J.O. Mallanderin lahjoitus Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelmaan.
Ono, Yoko
Rikhardinkadun kirjasto
Lennon, John
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Grefwens Mauritz August von Beniowskis lefnadslopp och resor, af honom sielf beskrefne
I sammandrag med tillägningar. [16], 416 s. ; 18 cm. Fraktuura. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa köynnös-exlibris, jossa numero 43. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Beniowski, Mauritz August von
Stockholm: [s.n.], (tryckt i Kongl. Ordens-tryckeriet)
[Översättning: Samuel Ödman.]
swe
perheet
lapset
polkupyörät
Toisessa kuvassa ovat Maria (vas.), Tyyne, Terho ja Villiam Greijula. Kuva otettu vuonna 1933. Alimmassa kuvassa Terho (vas.) ja Aila Greijula taluttavat polkupyöriä.
pellot
lehmät
lypsy
aidat
maaseutuympäristö
Savijoella sijainneen Greijulan talon lehmiä lypsetään. Taustalla näkyy Viljasen talo. Kuva on otettu n. 1920-1930-luvulla. Takana näkyy Lähteenmäki.
Griseldis : romantiskt skådespel i fem akter
näytelmät
Teatterinjohtaja Erik Wilhelm Djurströmin (1787 – 1841) saksan kielestä kääntämä näytelmä.
Halm, Friedrich
Turun kaupunginkirjasto
Djurström, Erik Wilhelm
Teos on taiteilijakirja. Kansikuvana osa rintaliivien kaavaa, ruskeat kartonkikannet. Irtolehdet kiinnitetty metallihakasilla. Painos 500 kappaletta.
Section I "Landmarks". Section II "9th August 1990". Section III "Pathways".
Yahooda, Verdi
Guldsmedit, porilaiset kultasepät ja Nakkilan Leistilän Jaakola
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Guldsmed (suku)
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson (Minna Canthin veli)
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Gustaf Vilhelm Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson (Minna Canthin isä)
Gustaf von Numers
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 12.11.1888.
kirjeet
Minna Canth
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 19.4.1891.
Papin perhe
käännöskirjallisuus
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 2.3.1893.
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 23.5.1892.
teatteri
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 24.3.1894.
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 25.10.1892.
kirjallisuus
Gustaf von Numersin kirje Minna Canthille 9.2.1894.
kartat
kaavat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
empire
1800-luku
1840-luku
Gustafsson, Carl Johan Edvard
Zitting, A. W.
Hämeen läänin kuvernööri Otto Rehbinder esitti melko pian muutoksia Engelin laatimaan vuoden 1832 kaavaan. Kaavamuutosta ryhtyi toteuttamaan Carl Johan Edvard Gustafsson (1815-1868) intendentinkonttorista, ja uusi kaava hyväksyttiin jo 2.7.1845. Myös Gustafssonin kaava lukeutuu empirekaavoihin, ja se noudattaakin pitkälti Engelin kaavaa. Suurin muutos on kaava-alueen laajeneminen kaupungin pohjoispuolelle ja supistuminen etelästä rannan puolelta. Kaava ulottuu myös Keinusaaren puolelle, jossa näkyvät lääninsairaalan ja kruununmakasiinien alueet. Tämäkään kaava ei kaikilta osin toteutunut, esim. kaavasta poistetut eteläosan tontit ja rakennukset jäivät paikalleen. Digitoitu kaava on maanmittari A. W. Zittingin tekemä kopio Gustafssonin asemakaavasta, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Gustafsson, C. J. E.
liikerakennukset
myymälät
tavaratalot
Skogster
Raatihuoneenkatu
1930-luku
Osakeyhtiö A. Gust. Skogster aloitti toimintansa 1.7.1931, kun kauppaneuvos Skogster muutti hyvin menestyneen liikkeensä osakeyhtiöksi. 1930-luvun alun lamavuodet aiheuttivat kuitenkin myynnin vähenemistä ja tappiollisia tilinpäätöksiä, mutta vuodesta 1934 alkaen Skogsterillakin päästiin taas voiton puolelle myynnissä, joka jatkoi kasvuaan sotavuosiin asti. Parhaimmillaan Skogster työllisti 150 ihmistä. Skogsterin tavaratalo oli viimeistä päivää auki 15.3.1977. Yhtiö oli tammikuussa 1977 myyty Keskolle.
Laurila, Usko
ravintolat
Etelä-Hämeen osuusliike
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
1940-luku
Etelä-Hämeen osuusliikkeen funktionalistinen liikerakennus valmistui Rantatorin kulmaan vuonna 1941. Sen suunnitelmat oli laadittu 1930-luvun lopulla Suomen osuuskaupan rakennusosastolla arkkitehti Valde Aulangon johdolla. Rakennuksen alimmassa kerroksessa oli liiketiloja, ylemmissä kerroksissa myös toimisto- ja asuinhuoneistoja. Suunnilleen samantyylinen ja samalta ajalta on myös viereinen Hämeen vakuutuksen talo, jonka suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Tässäkin talossa kerroskorkeus vaihtelee. Palokunnankadun eteläpuolella, Rantatorin varrella sijaitsi kaupungin ortodoksisen seurakunnan kirkkorakennus, joka purettiin 1960-luvulla.
kirkot
Hämeenlinnan kirkko
Toripuisto
torit
katuvalaistus
Hämeenlinnan kirkon ja toriaukion väliin valmistui 1910-luvun alussa Armas Lindgrenin suunnittelema Toripuisto, jonka molempiin päihin rakennettiin avoimet paviljonkirakennukset. Samassa yhteydessä tori kivettiin. Tässä ilmeisesti vuonna 1913 otetussa kuvassa päähuomion vie kuitenkin torin pohjoislaidan koristeellinen valaisinpylväs. Samoja tai ainakin hyvin samanlaisia valaisinpylväitä voi edelleen nähdä Sibeliuksenpuiston käytävien varrella. Keskustan katuvalaistus sähköistettiin vuodesta 1899 alkaen. Ensimmäiset sähkölamput olivat nopeasti kuluvia kaarilamppuja. Jo seuraavalla vuosikymmenellä saatiin kuitenkin Hämeenlinnassakin käyttöön Thomas Alva Edisonin uusi käänteentekevä keksintö, hehkulamppu.
linnat
vankilat
Hämeen linna
Linnanpuisto
Vanhat valokuvat Hämeen linnasta on yleensä otettu joko idän suunnasta Vanajaveden puolelta tai etelän suunnasta Linnanpuistosta päin. Tässä valokuvassa kuvakulma on harvinaisempi, sillä kuva on otettu linnan länsipuolelta nykyisen Tampereentien tienoilta. Kuvassa näkyy linnan alueen vanhin alun perin vankilaksi tarkoitettu rakennus lääninvankilan vasemmalla puolella. Se valmistui vuonna 1943, jolloin rakennukseen sijoitettiin Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos. Työlaitoksen tehtävänä oli totuttaa sinne tuomitut juopot, irtolaiset tai muuten pahantapaiset henkilöt työn tekoon ja kunnialliseen elämään. Kuva on peräisin yksityisestä albumista, jonka omistaja toimi vanginvartijana Hämeenlinnassa. Otsikointi on albumista.
agentuurit
agenturer
vakuutusala
försäkringsbranschen
Vaasa
Vasa
1800-talet
1900-luku
1900-talet
yritykset
företag
Agentur- och försäkringsrörelse. Wasa Holger Schauman Halvar Schauman Agenttuuri- ja vakuutusliike. Waasa.
Finlands handel, sjöfart och industri
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
fin
Augusta Katharina Johnson
Constantin Littson
Ulrika Johnson
Johan Ferdinand Canth
Kutsukirje Minna Canthin sisaren Augusta Johnsonin ja Constantin Littsonin häihin 9.8.1877. Kutsujina Ulrika ja Gustav Vilhelm Johnson. Kutsuun on kirjoitettu vastaanottajaksi "Herr Lektorn Ferdinand Canth. Jyväskylä".
Hääkutsu Herra kauppias W. Moldakoffille
häät
kutsukortti
Ulrika Wilhelmina Johnson
Gustaf Wilhelm Johnson
Kauppias Moldakoffille osoitettu kutsu Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Wilhelminan häihin. Häät pidettiin Kuopiossa 17. syyskuuta 1865. Kutsujina ovat Minna Canthin vanhemmat Ulrika ja Gustaf Wilhelm Johnson.
Hääkutsu Kaarlo Mainio Levanderin ja Eva von Torckenin häihin 6.4.1896.
Kaarlo Mainio Levander
Eva von Torcken
Karl von Torcken
Frid von Torcken
Frid ja Karl von Torckenin esittämä kutsu tyttärensä Evan ja K.M.Levanderin häihin 6.4.1896. Kutsussa ei ole vastaanottajan nimeä.
Hääkutsu maanmittari Niskaselle 17.9.1865
Ulrika Vilhelmina Johnson
Kutsukirje Johan Ferdinand Canthin ja Ulrika Vilhelmina Johnsonin (Minna Canth) häihin 17.9.1865. Kutsun reunoja kiertää kasviaiheinen koho-rnamentiikkakoristelu. Kutsu on osoitettu Herra Maanmittari Niskaselle rouvineen. Kutsussa on Kuopion Isänmaallisen Seuran leima, koska arkistoaineistoa on ollut myös seuran hallussa.
kutsukortit
Kutsukortti maanviljelijä Vilho Eerolan ja Eine Hyrylän häihin. Kortti on vuodelta 1912.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Aili
Haanpää, Pentti
Haanpää, Suoma
Haanpää, Eeva
Haanpää, Irja
Haanpää, Martti
Haanpää, Mauno
Piippola
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Haanpää, Mikko
Haanpää, Olli
Haanpää, Sanna
Haanpää, Oskari
Haanpää, Aimo
Leskelä
Haanpään sukua vuonna 1940 Piippolan Leskelässä.
Teos on taiteilijakirja. Teos kuuluu sarjaan Sekametsäkirjasto ja on muodoltaan avattava kirja. Materiaalina ajopuu, 6 "lehteä" kirveellä halkaistu. Selkämateriaali nahka. Uniikkikappale.
Rista, Ilona
Haapaa metsistä - tulitikkuja Mäntsälästä
tulitikkuteollisuus : historia
puuteollisuus
tehtaat : historia : Mäntsälä
Mäntsälä
Aho, Matias
Mäntsälän kunnankirjasto
Haapakallio : idyllin-tapainen kuvaelma Hämeenmaasta
kertomukset
novellit
lyhytproosa
Haapakallio oli Theodolinda Hahnssonin esikoisteos ja maamme ensimmäinen naiskirjailijan suomen kielellä kirjoittama romaani. Kirjan tapahtumat sijoittuvat K-n pitäjään K-veden rannalle, josta käydään asioilla Hämeenlinnan kaupungissa. Haapakallio ilmestyi ensimmäisen kerran Helsingissä Suomalaisen kirjallisuuden seuran kustantamana vuonna 1869. Se sisältyy myös Hahnssonin kokoelmaan Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu kirjana: Helsingissä : Theodor Sederholm, 1869.,http://www.gutenberg.org/etext/17900
Kansalliskirjasto
koulut
historia
Laukaa
38.5 (ykl)
Salpakoski, Terhi
Keuruun kaupunginkirjasto
Halinen, Arto
Puttonen, Väinö
Nieminen, Pentti
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
Haapamäen Anna ja Aku Saastamoinen, ”Huapa-Aku”. Kuva Elsa Kosti. Vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
rakennuspiirustus
koulurakennukset
kansakoulut
asunnot
opettajat
piharakennukset
saunat
käymälät
kirjastot
kirjastorakennukset
Rengon kunnankirjasto
Renko
Uusikylä
Haapamäki
1880-luku
Renkoon päätettiin vuonna 1880 pitkän kädenväännön jälkeen perustaa kansakoulu. Talollinen David Rekola Uudestakylästä antoi koululle Haapamäki-nimisen tontin, kunhan saisi vastaisuudessa vapauden koulun kuluista. Puutavara saatiin talollisilta manttaaliluvun mukaan. Muut suorittivat osuutensa päivätöinä. Koulun pohjapiirustus hyväksyttiin vuonna 1881. Koulurakennukseen tuli kaksi luokkahuonetta ja asunto opettajalle. Syyskuussa 1882 koulu oli jo vesikatossa, kun se paloi. Syypääksi epäiltiin markkinaväkeä. Palossa tuhoutuivat myös alkuperäiset rakennuspiirustukset. Tammikuussa 1884 koulu oli kuitenkin jo rakennettu uudestaan, ja koulutyö pääsi alkamaan. Opettajatar Maria Muukinilla oli 56 oppilasta, joista 40 oli tilallisten lapsia. Pisin koulumatka oli 10 kilometriä, joten kovin kaukaa Rengosta ei kouluun tultu. Haapamäen koulu toimi Rengon ainoana kouluna yli 10 vuotta, vaikka jo vuonna 1882 kouluun oli pyrkinyt enemmän lapsia kuin kouluasetus salli yhdelle opettajalle. Vuosina 1894-1916 Haapamäen koulu toimi Rengon ainoana kaksoiskansakouluna, kahden opettajan kouluna. Yleisen oppivelvollisuuden myötä 1920-luvulla koulu tarvitsi lisää tilaa alakoulua varten. Haapamäen koulun tontille rakennettiin toinenkin koulurakennus, johon sijoitettiin myös yläkoulun veistosali ja alakoulunopettajan asunto. Koulu sai myös kolmannen opettajan. Digitoidussa rakennuspiirustuksessa näkyvät molemmat koulutalot, ulkohuone ja sauna, joten se lienee tältä ajalta. Myös Rengon kunnankirjasto sijaitsi Haapamäen koululla vuosikymmenien ajan, senkin jälkeen, kun kansakoulu siirtyi vuonna 1954 Nevilän kouluun. Koulurakennus on tarjonnut eri aikoina tilat myös mm. kansalaiskoululle ja kansalaisopistolle sekä lasten kuvataidekoululle. Vuodesta 1999 savenvalaja Heli Valaja on pitänyt koululla keramiikkastudiotaan. Puolet talosta on edelleen Vanajaveden opiston käytössä. Renko-seura on käynyt neuvotteluja Hämeenlinnan kaupungin kanssa rakennuksen ostamisesta.
Elo, Hugo I.
Haanpää, Elsa
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Terttu
Haaparanta, Ruotsi
Aili ja Elsa Haanpää sekä Lyyli ja Terttu Marttinen Haaparannalla 1950-luvulla.
Vehmaa
Rautila
vihkiparit
Haapasaaren kaksoset Toini ja Taimi Koskinen 1940-luvulla
Haapasaaren kaksoset Toini ja Taimi Koskinen 1940-luvulla. Kuva Reino Koskinen.
asuinrakennukset
Haapasaaren mökki purettiin kevättalvella 2000. Kuva Pauli Jääskeläinen.