Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: myymälät
subject: kangaskaupat
subject: vaatetusliikkeet
subject: majoitusliikkeet
subject: kadut
subject: Kasarmikatu
subject: Hallituskatu
subject: Söderlund, G. R,
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kauppias Fr. Kiuttu myi huhtikuussa 1888 kauppaliikkeensä G. R. Söderlundille toimittuaan Hämeenlinnassa kauppiaana 20 vuotta. Söderlundin kangaskauppa ja räätälinliike toimi Kasarmikadun ja Hallituskadun kulmatontilla nro 60 olevassa puutalossa 1900-luvun alkuvuosiin asti. Söderlundilla oli tarjolla mm. "jaquettia, capesia, gummi-sadekappoja, trikoita ja doffeleita" eli kaikenlaisia kankaita ja vaatteita sekä miehille että naisille. Söderlundilla myytiin myös mm. lastenvaunuja sekä katto-, seinä- ja jalkalamppuja. Vuodesta 1906 lähtien samalla paikalla toimi Aukusti Laurilan sekatavarakauppa. Söderlundia vastapäätä, Kasarmikadun toisella puolella tarjosi Maija Nyberg ravintola Wäinölässä "huoneita, ruokaa ja virvoitusjuomia matkustavaisille". Ilmeisesti tämä yritys ei ollut pitkäikäinen, mutta se oli toiminnassa ainakin vuonna 1904.
creator: Rytkönen, Enok
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: .
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: maisema
subject: torit
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: Läntinen Linnankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Torin länsilaidalla, silloisen Läntisen Linnankadun varrella oli vielä 1900-luvun alkuvuosina matalia puutaloja. Vasemman reunan empiretyylinen puutalo oli rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Se tunnettiin kaupungissa 1900-luvun alussa Nybergin perillisten talona. Kauppias G. A. Nyberg oli kuollut vuonna 1894, ja hänen leskensä myi talon ja tontin vuonna 1913 Kansallisosakepankille, joka oli vuokrannut talosta liikehuoneiston kolme vuotta aikaisemmin. Talo purettiin ja sen paikalle rakennettiin kansallisromanttista tyyliä edustava pankkitalo. Nybergin perilliset omistivat myös viereisen kaksikerroksisen kivitalon, jossa toimi vuosisadan ensimmäisellä kymmenellä Enok Rytkösen kirjakauppa, kunnes Rytkönen rakennutti oman talon torin eteläsivustalle lääninhallituksen viereen. Pankkitalon rakentamisen yhteydessä tätä vuonna 1891 rakennettua taloa kavennettiin ja se riisuttiin uusrenessanssikoristeistaan, mutta purkutuomion se sai vasta 1980-luvun alussa. Torin toisessa kulmassa olevan talon ja tontin omistaja oli kauppias C. W. Wilhelmsonin leski Annie, jolla ajan tavan mukaan oli useita vuokralaisia. Taustalla näkyy vuosisadan alun matalaa puutalo-Hämeenlinnaa. Vain vuosisadan vaihteessa valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko kohoaa ympäristöään korkeammalle.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: tulvat
subject: kevät
subject: asunto-osakeyhtiöt
subject: Alku-yhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kevättulvat olivat Hämeenlinnassa jatkuvana riesana 1900-luvun alkupuolella. Linnanpuisto joutui säännöllisesti keväisin veden alle, ja vesi nousi usein myös Niittykadun ja Tampereentien varrella sijaitsevien asuinrakennusten ympärille, niin että veneet ja lankkusillat piti ottaa käyttöön, jotta rakennuksista päästiin ulos. Kuvassa oleva talo on ilmeisesti yksi arkkitehti Henrik Helinin 1890-luvulla suunnittelemista työläisten asuintaloista, jotka muodostivat Alku-nimisen asunto-osakeyhtiön. Alku-yhtiö oli perustettu vuonna 1892 Niittykadun ja Koulukadun väliselle tontille Tampereentien varrelle. Tulvat ja tulipalot haittasivat yhtiön toimintaa vakavasti, mutta se toimi kuitenkin aina vuoteen 1923 asti, jolloin ajuri Heiniö osti tontin ja tulipaloilta säästyneet rakennukset.
creator: Palander, E.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna -Tavastehus, Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: laiturit
subject: huvilat
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Viime vuosisadan alun kuvassa Keinusaaren rannassa, Pitkänsillan eteläpuolella on 1800-luvun puolivälissä rakennettu hevosuittolaituri. Pinellan puistosta suurin osa oli vuokrattuna Hämeenlinna verkatehtaalle. Verkatehtaan johtajia varten rakennettiin rannan tuntumaan kaksi huvilaa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kuvassa näkyy huviloista pienempi ja vanhempi, joka vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvulla. Uudempi, vuonna 1906 valmistunut huvila puuttuu vielä kuvasta.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: empire
subject: sairaalat
subject: Hämeenlinnan lääninsairaala
subject: kruununmakasiinit
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: Hämeenlinna
subject: Keinusaari
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Valtionarkkitehti C. L. Engelin suunnittelemat Hämeenlinnan lääninsairaalan empiretyyliset rakennukset valmistuivat Keinusaaren rantaan vuosina 1840–1844. Sairaalan sivurakennukset korotettiin 1880-luvulla kaksikerroksisiksi. Myös päärakennusta laajennettiin tämän kuvan ottamisen jälkeen vuonna 1929. Vuonna 1838 käyttöön otettu kruununmakasiinin rakennus on samoin intendentinkonttorissa Engelin johdolla suunniteltu. Rakennus toimi valtion viljavarastona aina vuoteen 1925 asti, jolloin siihen muutti puolustusvoimien nahkaverstas. Vuodesta 1952 lähtien vanhassa viljamakasiinissa on toiminut Hämeenlinnan taidemuseo. Vanajaveden yli kuljettiin 1900-luvun alkuvuosina vielä puurakenteista Pitkäsiltaa pitkin.
source: Julkaistu painettuna: Imp. K. F. Björkbom.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rannat
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: kaupunkikeskustat
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Keinusaaren rannasta otetussa kuvassa erottuvat Hämeenlinnan keskustan maamerkkeinä kirkontorni ja lyseorakennus. Vanajaveden yli kuljetaan vielä puurakenteista Pitkääsiltaa pitkin. Uusi silta tälle paikalle rakennettiin vuonna 1909. Rantakadun itäpuolella, nykyisen Ystävyydenpuiston paikalla oli vuosisadan alkupuolella taloja. Kuvan vasemmassa reunassa olevassa talossa toimi 1890-luvun alusta lähtien Gust. R. Fältmarsin tupakkatehdas. Rakennus siirtyi Fältmarsin perillisiltä kaupungin omistukseen 1950-luvulla. Fältmarsin talon oikealla puolella sijaitsevan rakennuksen suunnitteli 1880-luvulla lääninarkkitehti C. A. Caween oman perheensä asuintaloksi. Arkkitehti perheineen asui talossa 1910-luvulle asti. Myöhemmin 1950-luvulla rakennus tuli tunnetuksi Verkatehtaan johtajan mukaan Amberlan talona. Rantakadun ja järven välissä olevat talot purettiin 1960-luvulla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Hämeen linnan päälinnan eteläpuolella kuvan oikeassa reunassa on 1740-luvulla rakennettu kruununleipomon rakennus ja sen jatkona päävartio. Kruununleipomo rakennettiin keskiaikaisen kehämuurin päälle, niin että muuri muodosti osan sen etelänpuoleisesta seinästä. Kaksikerroksisen rakennuksen alakerrassa oli kuusi valtavaa leivinuunia ja yläkerrassa kuivausullakko. Kruununleipomon jatkeena on 1770-luvulta peräisin oleva päävartiorakennus. Päälinnassa ja kehämuurirakennuksissa toimi kuvan ottamisen aikaan naisvangeille tarkoitettu Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy osa Hämeen lääninvankilan päädystä. Vankila-alue oli ympäröity hirsistä tehdyllä aidalla, joka purettiin vuonna 1897 tiilimuurin tieltä.
source: Julkaistu painettuna: Tavastehus Imp. K. F. Björkbom.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: postikortit
subject: maisema
subject: Hämeen linna
subject: Keinusaari
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Kasviaiheisilla piirroksilla koristeltu sommitelmakortti Hämeenlinnan nähtävyyksistä on lähetetty 1890-luvulla joulukorttina Turusta. Kuvien aiheina ovat näkymä Kaupunginpuistosta kohti Hämeen linnaa, Keinusaaren lääninsairaala ja kruununmakasiini sekä Aulangonvuoren paviljonki taustanaan Lusikkaniemi ja Aulangonjärvi.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna
subject: postikortit
subject: Aulanko
subject: Karlberg
subject: Hämeen linna
subject: Kaupunginpuisto
subject: Pitkäsilta
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Monikuvakortissa on näkymiä Hämeenlinnasta kahdessatoista pikkukuvassa, jotka kortin lähettäjä on numeroinut ja nimennyt. Pikkukorteissa on kuvattuna mm. Hämeen linna, Pitkäsilta, Kaupunginpuisto, Karlbergin kartano ja Aulangonjärven Lusikkaniemi. Kuvan kortit ilmestyivät myös erillisinä, ja osa niistä on digitoituna Lydiassa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Enok Rytkönen
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna
subject: maisema
subject: sillat
subject: Pitkäsilta
subject: Keinusaari
subject: Hämeen linna
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Piirretyssä sommitelmakortissa 1890-luvulta on kuvattuna Hämeenlinnan Pitkäsilta ja Keinusaaren empirerakennukset, näkymä Kaupunginpuistosta Hämeen linnaa kohti sekä Aulangonvuoren paviljonki Aulangonjäven maisemissa. Kuvan keskellä on Venäjän lipun ohella punakeltainen Suomen suuriruhtinaskunnan lippu. Virallista suuriruhtinaskunnan lippua ei ollut, mutta kuvan punakeltaista lippua suosivat etenkin ruotsinkieliset. Lippujen edessä on Hämeen vaakuna.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: makasiinit
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Keinusaari
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan lyseon lehtori E. W. Palander (1845-1914) kuvasi viime vuosisadan alussa näkymän Keinusaaresta kohti kaupungin keskustaa ja kirkkoa. Kuvan oikeassa reunassa näkyy vuonna 1838 rakennetun kruununmakasiinin nurkkaa. Kruununmakasiineja käytettiin 1920-luvulle asti veroviljan säilytyspaikkoina. Empiretyylinen makasiini on rakennettu C. L. Engelin ja A. W. Arppen intendentinkonttorissa laatimien piirustusten mukaan. Vuodesta 1952 rakennuksessa on toiminut Hämeenlinnan taidemuseo.
creator: Palander, E.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus: Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: rannat
subject: puistot
subject: laiturit
subject: veneet
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen linna on kuvattu tähän postikorttiin veden yli silloisen Rantapuiston kävelytieltä päin. Rantapuiston ja linnan välillä oli vetisen niityn reunassa kaupungin venevalkama. Linnan vasemmalla puolella näkyy arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema vankilarakennus, joka valmistui vuonna 1871 Hämeenlinnan kuritushuoneeksi. 1900-luvun alussa rakennuksessa toimi jo Hämeen lääninvankila.
creator: Rytkönen, Enok
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: Hämeen linna
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Enok Rytkönen kuvasi Hämeen linnan vuonna 1906 veden yli Vanajaveden itärannalta. Linnassa ja sitä ympäröivissä rakennuksissa toimivat tuolloin naisvankila ja lääninvankila. Päälinnaa ja 1700-luvun kehämuurirakennuksia oli ryhdytty muuttamaan vankilakäyttöön jo vuonna 1837 arkkitehti C. L. Engelin johdolla. Seuraavat muutokset tehtiin 1880-luvulla, jolloin naisvankilalle saatiin lisätilaa korottamalla kehämuurirakennuksia. Linnan pohjoispuolelle rakennettiin lisäksi 77-paikkainen päiväsellirakennus naisvankeja varten. Päiväselliosasto purettiin 1970-luvulla.
creator: Rytkönen, Enok
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Tämä etupuoleltakin täyteen kirjoitettu postikortti on lähetetty Pälkäneeltä vuonna 1905. Hämeen linna on kuvattu korttiin suurin piirtein nykyisen kirjaston rannasta. Linnan länsipuolella näkyy arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema vankilarakennus, johon sijoittui aluksi Hämeenlinnan kuritushuone, myöhemmin lääninvankila. Tämä vuonna 1871 valmistunut rakennus oli Suomen ensimmäinen sellivankila.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna
subject: veneet
subject: rannat
subject: kaupunkikeskustat
subject: Vanajavesi
subject: Rantakatu
subject: Birger Jaarlin katu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Soutuveneet ovat Vanajaveden rannassa Birger Jaarlin kadun alkupäässä tässä 1900-luvun alkuvuosien postikorttikuvassa. Edessä poikittain kulkee silloinen Rantakatu, nykyinen Arvi Kariston katu. Ensimmäisenä Birger Jaarlin kadun vasemmalla puolella oleva tontti ja talo kuului pitkään Tudeer-suvulle. Vuonna 1887 talon omistajana mainitaan neiti H. Tudeer ja vielä vuonna 1923 neiti Selma Tudeer. Tudeerin tontin vieressä on kruununimismiehenleski Amanda Lagerlundin talo, jonka 1910-luvun puolella omisti herra K. Kiipilä ja hänen jälkeensä Nestori Törmä. Törmä omisti myöhemmin myös alemman tontin. Ylempänä Rauhankadun kulmassa samalla puolella katua sijaitsi Hämeenlinna evankelis-luterilaisen seurakunnan pappila. Birger Jaarlin kadun oikealla puolella olevan kulmatontin omistajaksi on merkitty 1800-luvun lopulla leskirovastinna Ulrika Johanna "Kenny" af Enehjelm, Hugo Standertskjöldin sisar. Af Enehjelmin jälkeen omistajina olivat ainakin asessori F. W. Schrey, Eino Schrey, Karl Thuneberg ja Hugo Raninen, Tällä tontilla on nykyään 1950-luvulla valmistunut entinen Korpimaan talo, joka muistetaan myös Kauppa- ja teollisuusklubina. Kadunkulmassa on myös yksi ensimmäisistä sähköllä toimineista katuvaloista. Keskustan katujen varsille sähkövalot syttyivät ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 1899.
creator: Rytkönen, Enok
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Alakansakouluseminaari
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: koulurakennukset
subject: opettajankoulutuslaitokset
subject: Hämeenlinnan alakansakouluseminaari
subject: Hämeenlinnan seminaari
subject: Hämeenlinna
subject: Kauriala
subject: 1930-luku
description: Opettajankoulutus alkoi Hämeenlinnassa jo vuonna 1890, jolloin J. H. Tuhkanen perusti kaupunkiin yksityisen kiertokouluseminaarin. Tarkastaja Aukusti Salo suositteli vuoden 1919 alussa Hämeenlinnaa alkukouluseminaarin paikaksi. Kaupunki tarjosi oppilaitokselle keväällä 1919 aluksi vuokratiloja Gaddin talosta ja lahjoitti seminaarille tontin Kaurialasta omaa rakennusta varten. Lahjoitustontille Erottajakadun ja nykyisen Seminaarinkadun kulmaan valmistui vuonna 1930 ajanmukainen koulutalo, joka vihittiin käyttöön samana vuonna. Klassisistisen rakennuksen suunnittelivat vuonna 1928 Yleisten rakennusten ylihallituksessa Y. Sadeniemi, Hj. Åberg ja E. Schroderus. Rakennusta laajennettiin 1950-luvulla arkkitehti Elsa Arokallion suunnitelman mukaan. Opettajankoulutus jatkui rakennuksessa ja sen laajennusosissa aina vuoteen 2012 asti. Nykyään vanhan seminaarin rakennuksissa toimii Seminaarin koulu.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Apteekki
subject: rakennukset
subject: apteekit
subject: Hämeenlinnan I apteekki
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan vanhaan kaupunkiin perustettiin koko maan ensimmäinen sisämaan apteekki jo vuonna 1753. Uudessa kaupungissa apteekin talo oli torin etelälaidalla. Rakennus tuhoutui Hämeenlinnan palossa ja rakennettiin uudelleen samalle paikalle. Vuonna 1880 Hämeenlinnan I apteekki muutti kuitenkin Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmaan torin luoteiskulmalle. Apteekkioikeudet siirtyivät vuonna 1899 apteekkari Alfr. Ölanderille, ja 1900-luvun alkupuolella I apteekki tunnettiinkin paremmin Ölanderin apteekkina. Apteekkitalo purettiin 1960-luvun alussa, mutta apteekki jatkoi toimintaansa vielä pitkään samalla paikalla uudessa liikerakennuksessa. Hämeenlinnan vanhimman apteekin toiminta jatkuu edelleen torin laidalla Tori-Apteekin nimellä.
source: Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-1909
description: Lyseon lehtori E. W. Palander (1845–1914) kuvasi Hämeenlinnan ensimmäisen vuonna 1862 valmistuneen asemarakennuksen tornin puoleisesta päästä vuosisadan vaihteen tienoilla. Aseman viereen eteläpäädyn lähelle rakennettiin vielä myöhemmin puinen tavara-asema, joka toimi myös tullirakennuksena. Lähistöllä oli myös yksi puinen asuinrakennus ja vajoja. Asema-aukion etelä- ja pohjoispuolelle istutettiin puita ja pensaita puistikoiksi. Kuvassa näkyy osa etelänpuoleista lehmuspuistoa, joka on edelleen alkuperäisellä paikallaan.
creator: Palander, E.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa
contributor: H. A. H.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan barokkivaikutteista klassismia edustava rautatieasemarakennus vuodelta 1921 on arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema. Uusi punatiilinen asema korvasi sisällissodassa tuhoutuneen alkuperäisen asemarakennuksen, joka oli ollut lääninarkkitehti C. A. Edelfeltin käsialaa. Rautatieasemalla on hiljainen hetki tässä ilmeisesti 1930-luvun alun postikortissa. Taksit ja vossikka odottavat kuitenkin aseman edessä kyydittäviä, ja Hämeenlinnan matkailuoppaan mukaan rautatieasemalta saikin aina autoja sekä pika-ajureita. Asemalta oli myös säännöllinen linja-autoliikenne kaupungin läpi Poltinaholle.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Asema
subject: asemarakennukset
subject: rautatieasemat
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rautatie valmistui vuonna 1862. Rataosuuden asemien arkkitehti Carl Albert Edelfelt suunnitteli myös Hämeenlinnan ensimmäisen punatiilisen asemarakennuksen. Asemarakennuksen ensimmäinen kerros oli tarkoitettu asemapalveluille ja toisessa kerroksessa oli rautatievirkailijoiden asuntoja. Sisäänkäynti ja III-IV luokan odotushuone sijaitsivat rakennuksen korkeammassa keskiosassa. I-II luokan odotushuone oli rakennuksen toisessa päässä. Siihen liittyi myös erillinen naisten odotushuone, johon kuului kuusikulmainen erkkeriosa. Asemaravintola sijaitsi odotushuoneiden välissä. Rakennuksen eteläpäädyssä oli korkea torni. Hämeenlinnan alkuperäinen asemarakennus tuhoutui sisällissodassa 26. huhtikuuta 1918.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Aulangon puistoa
subject: kivirakenteet
subject: rakennukset
subject: linnakkeet
subject: puistot
subject: Graniittilinna
subject: Hämeenlinna
subject: Aulanko
subject: 1930-luku
description: Hugo Standertskjöldin aikana 1880-luvulla rakennetun graniittilinnan pihalle oli kylvetty nurmikko ja istutettu pieniä puita, pensaita ja perennoja. Nurmea kiersivät hiekkapolut ja muurin vieressä oli kukkaistutuksia. 1930-luvulle tultaessa polkuverkostoa oli jo yksinkertaistettu ja kasvirunsautta karsittu. Linnanpihan pienet puutkin olivat jo ehtineet kasvaa pituutta.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Aulangon puistoa
subject: kartanot
subject: rannat
subject: puistot
subject: kävelytiet
subject: patsaat
subject: istutukset
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Vanajaveden ranta Karlbergin kartanon ja Aulangon kohdalla oli jo Standertskjöldin aikana tuettu graniittimuurilla. Kävelytie rakennettiin seurailemaan rantaviivaa ja tien varrella oli valkoisia antiikin kuvapatsaiden kopioita. Runsaat kukkaistutukset koristivat kävelytien reunaa puiston puolella. Rantamuuri purettiin tai jäi täyttömaan alle jo 1930-luvulla. Muutkin Standertskjöldin aikaiset elementit ovat myöhemmin puistosta hävinneet. Patsaat ovat kadonneet, polut linjattu uudelleen ja kukkaistutukset poistettu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Aulangon torni
subject: näköalapaikat
subject: näkötornit
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Eversti Standertskjöld rakennutti Aulangonvuoren laelle vanhan muinaislinnan paikalle 33 metriä korkean graniittisen näkötornin. Arkkitehti Valdemar Aspelinin suunnitteleman tornin rakennustyöt valmistuivat vuonna 1907. Vanha Hämeenlinnan matkaopas kuvailee Aulangon näkötornia näin: "Ensin kiertävät portaat ulkopuolella, ja niiden päätyttyä on koko tornia kiertävä lepotaso. Siitä siirtyvät portaat tornin sisään ja nousevat ne niin lepotasojen katkaisemina ja mukavina tornin huippuun saakka. Sinne saavuttuamme emme kadu sitä vaivaa, joka kiivetessämme on ollut, sillä sieltä avautuva näky korvaa sen moninkerroin. Maassamme on näkötorneja, joista ehkä näkee laajemmalle kuin Aulangolta, mutta niin vaihtelevaa näköalaa ei avaudu mistään."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Hämeen paperikauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Aulangon torni
subject: näkötornit
subject: puistot
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Eversti Standertskjöldin viimeisiä rakennustöitä Aulangolla oli muinaisen linnavuoren laelle rakennettu graniittinen näkötorni. Arkkitehti Valdemar Aspelinin suunnittelema 33 metriä korkea torni valmistui vuonna 1907. Näkötornin ulkoseinässä olevaan muistolaattaan on kaiverrettu kirjoitus: "Eversti Hugo Standertskjöld 1844-1931 on luonut Aulangon puiston vv. 1882-1926 ja jättänyt sen jälkipolville". Aulangonvuorelta tornin kohdalta alas Aulangonjärven rantaa kohti laskeutuvat portaat ja niiden alapäässä oleva karhuluola patsaineen rakennettiin samaan aikaan kuin tornikin.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa Oy., Hämeenlinna.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - etelärantaa
subject: keskustat
subject: kaupunkikeskustat
subject: rakennukset
subject: rannat
subject: Vanajavesi
subject: veneet
subject: torit
subject: Rantatori
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Lapset ovat soutelemassa lähellä Vanajaveden rantaa Hämeenlinnan keskustan kohdalla tässä 1920-luvun puolivälin paikkeilla kuvatussa postikortissa. Taustalla näkyy Rantatorin takana Palokunnankadun varren rakennuksia, mm. Palokunnantalo ja Wetterhoffin kotiteollisuusopiston rakennus ennen vuonna 1929 tehtyä korotusta. Palokunnantalon takana on Raatihuone ja sen vieressä Kämärin talo. Vasemmassa yläkulmassa näkyy vuonna 1915 valmistunut Kansallisosakepankin talotorin kulmassa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Ev. Luth. Kirkko, rakennettu 1798
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: torit
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan kustavilaista klassismia edustavan kirkon suunnitteli Kustaa III:n ranskalaissyntyinen hoviarkkitehti Louis Jean Desprez. Rakennustyö valmistui vuonna 1798. 1800-luvun loppupuolelle tultaessa seurakunnan väkiluku oli lähes sadassa vuodessa jo nelinkertaistunut ja kirkon ahtaudesta valitettiin toistuvasti. Vuonna 1890 kirkkoneuvosto tilasi arkkitehti Josef Stenbäckiltä suunnitelman kirkon laajentamiseksi perinteiseksi ristikirkoksi. Kirkon korjaustöiden yhteydessä luovuttiin samalla amfiteatterimaisesta penkkien asettelusta ja alttari siirrettiin kirkon itäpäähän. Kirkkoon rakennettiin lehterit ja saatiin uudet urut ja alttaritaulu. Uudistettu kirkko vihittiin käyttöön 25.9.1892.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Hämeen linna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: tiet
subject: Hämeen linna
subject: Hämeen lääninvankila
subject: Linnantie
subject: kevät
subject: tulvat
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeen linna oli alun perin 1200-luvun lopulla perustettu moreenikumpareelle Vanajaveden kapeikon länsirannan saarelle. Melkeinpä saareksi linnan alue muuttui edelleen aina keväisin myös 1900-luvun alkupuolella, kun Vanajavesi tulvi kaupungin ja linnan väliselle niitylle. Linnantietä oli kuitenkin korotettu niin, että sitä pitkin pääsi kulkemaan kuivin jaloin. Linnan länsipuolella oli arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema, vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa 1900-luvun alussa toimi lääninvankila. Päälinnassa ja kehämuurirakennuksissa oli naisvankilan tiloja.
creator: Palander, E.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: H. A. H. (Hans A. Hanson)
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Hämeen linna
subject: linnat
subject: vankilat
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeen linna on kuvattu tähän postikorttiin idästä, Vanajaveden puolelta. Sama kuva on A. Th. Böökin Hämeenlinnan matkaoppaassa vuodelta 1927.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Hämeen suoja
subject: rakennukset
subject: suojeluskunnat
subject: Hämeen suoja
subject: Hämeenlinnan suojeluskunta
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Arkkitehti Ragnar Westman suunnitteli Hämeenlinnaan funktionalistisen kaksikerroksisen rakennuksen paikallisen suojeluskunnan ja Lotta Svärd -järjestön käyttöön. Hämeen Suojana tunnettu rakennus nousi Palokunnankadun varrelle vuonna 1930. Kellarikerrokseen rakennettiin tykki- , auto- ja ajokaluvajat sekä yksi pieni asunto. Toiseen kerrokseen tuli koko kerroksen mittainen juhlasali ja kolmanteen kokoustiloja. Ullakolle arkkitehti suunnitteli ampumaradan. Hämeen Suojan rakennus on edelleen paikallaan osoitteessa Palokunnankatu 12. Kuvassa näkyvät muurit ja portit on kuitenkin purettu talon molemmista päistä. Nykyään rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on liiketiloja ja muissa kerroksissa vuokrattavaa juhla-, näyttely- ja kokoustilaa. Viereinen rakennus kuvassa on Väinö Vähäkallion suunnittelema asunto-osakeyhtiö Paavonkulma, joka valmistui vuonna 1929.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Hätilänmäki
subject: teollisuus
subject: sahalaitokset
subject: teollisuusrakennukset
subject: Hämeenlinnan höyrysaha
subject: Hätilänmäki
subject: Hätilä
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan höyrysaha aloitti toimintansa 1873. Saha siirtyi 1890-luvulla August Eklöfin haltuun. Sahalla oli Eklöfin aikana parhaimmillaan yli kaksisataa työntekijää, joista osa asui läheisen Sahanmäen asuinkasarmeissa. Sahanmäen rakennuksia näkyy takana vasemmalla metsänreunassa. Hämeenlinnan höyrysahalla oli myös oma sähkölaitos, laivatelakka, kaksi hinaaja-höyrylaivaa, tukinnostokone ja pätkä omaa rautatietä. Kuvan taustalla näkyy Hämeenlinnan asemarakennuksen torni. Vanha asemarakennus tuhoutui kansalaissodan loppuvaiheessa vuonna 1918.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Hautauskappeli
subject: kappelit
subject: kirkkorakennukset
subject: hautausmaat
subject: Ahveniston siunauskappeli
subject: Ahveniston hautausmaa
subject: Hämeenlinna
subject: Ahvenisto
subject: 1930-luku
description: Ahveniston kappeli sijaitsee Ahveniston hautausmaa-alueella. Vuonna 1925 rakennettu siunauskappeli on arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema. Myös kappelin Kristusta ristillä esittävä lasimaalaus on Launiksen tekemä. Kappeliin rakennettiin lisäsiipi vuonna 1986 ja samalla myös kappelin vanha osa peruskorjattiin. Urkurakentamo Matti Erolan tekemät yhdeksänäänikertaiset mekaaniset urut kappeliin saatiin vuonna 1987.
source: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Hevosuittolaituri
subject: rannat
subject: laiturit
subject: puistot
subject: Keinusaari
subject: Vanajavesi
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Keinusaaressa, Pinellan puiston rannassa oli sairashuoneen taloudenhoitajan J. F. Lampénin 1800-luvun puolivälissä rakentama hevosuittolaituri Pitkänsillan kupeessa. Suurin osa Pinellan puistosta vuokrattiin 1800-luvun lopulla perustetulle Hämeenlinna verkatehtaalle, jonka alue erotettiin aidalla puistosta. Aidan takana näkyy toinen ns. Pinellan huviloista ja laiturin takana kaupungin pesuhuone. Pinellan huvilat rakennettiin 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä asunnoiksi Verkatehtaan johtajille.
creator: Rytkönen, Enok
source: Julkaistu painettuna: Valokuv. ja kustannus Enok Rytkönen Foto & Förlag.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Holvi Puiston Kiviraunioissa
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: rauniot
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kaupunginpuiston eli Parkin romantiikan aikakautta henkivä kiviraunio rakennettiin 1800-luvun keskivaiheilla osana kuvernööri Otto Carl Rehbinderin puistosuunnitelmaa. Myös rauniolinna rakennettiin vankityövoimalla: "Vuosikausia työskentelivät vangit vierittäen kiviä, joista muodostettiin rantapenger järveä vastaan ja maantien puolelle jykevä kiviaita. Suurimmista järkäleistä, joiden kuljettaminen paikalta olisi ollut hankalaa, hän (Rehbinder) muodosti keinotekoisen linnaraunion, joka on puiston suurin nähtävyys. Sokkeloisena, synkkähahmoisena kivirykelmänä näkyy tämä raunio viheriöitsevän luonnon keskellä."
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - J.T.R.
subject: rakennukset
subject: kasarmit
subject: varuskunta-alueet
subject: puolustusvoimat
subject: Suomenkasarmit
subject: Suomen kasarmit
subject: Jääkäritykistörykmentti
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Jääkäritykistörykmentti majaili Hämeenlinnassa Suomenkasarmeilla vuosina 1922–1933. Kuvan punatiilinen miehistörakennus sijaitsee kasarmialueen pohjoislaidalla Turuntien varrella. Rakennus valmistui alun perin upseerien asuintiloiksi vuonna 1913, ja se edustaa 1910-luvun venäläistä varuskunta-arkkitehtuuria. Jääkäritykistöpatteristo oli muuttanut vuonna 1919 Hämeenlinnasta Tampereelle, missä se muutettiin kaksi patteristoa käsittäväksi Jääkäritykistörykmentiksi. Muutto takaisin Hämeenlinnaan tapahtui lokakuussa 1921. Vuoden 1934 alusta Jääkäritykistörykmentti sulautui Kenttätykistörykmentti 1:een.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kansallis-osakepankki
subject: liikerakennukset
subject: pankit
subject: Kansallisosakepankki
subject: myymälät
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Torin alakulmasta purettiin empiretyylinen puutalo vuonna 1913, ja sen paikalle rakennettiin Kansallisosakepankin Hämeenlinnan konttori, jonka avajaisia vietettiin 12. huhtikuuta 1915. Arkkitehti Vilho Penttilän suunnittelema punatiilinen pankkitalo edustaa kansallisromanttista tyyliä. Rakennuksen katutasoon tuli pankkihuoneisto ja talon pohjoispäähän lisäksi kaksi muuta liikehuoneistoa. Hyvälle liikepaikalle torin varrelle muutti vuonna 1915 Suomalainen kirjakauppa. Myös Hj. Salon kultasepänliike toimi aluksi uudessa pankkitalossa. Kahdessa ylemmässä kerroksessa oli asunto- ja toimistotiloja. Viereisessä talossa palveli 1910-luvun lopulla L. A. Lönnrotin kello- ja sormuskaupan päämyymälä.
source: Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa.
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Karlbergin kartano
subject: kartanot
subject: puistot
subject: Karlbergin kartano
subject: Karlberg
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Karlbergin kartanon barokkityylinen päärakennus sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen hotellirakennus. Rakennusta ympäröi hyvinhoidettu puisto. Kartanon edustapuistoon oli istutettu mm. palmuja, sypressejä ja seetripuita. Puistokäytävät oli reunustettu punertavilla simpukankuorilla, ja samettimaiselle ruohomatolle oli sijoitettu suuria lasipalloja heijastelemaan valonsäteitä. Pääportaiden edustaa koristi komea suihkulähde. Päärakennuksen pohjoispuolella oli tukimuurilla korotettu pieni edustuspiha, jossa oli puoliympyrän muotoinen hiekkakenttä, runsaita kukkaistutuksia ja ruukuissa kasvavia palmuja ja agaveita.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Katu Myllymäessä
subject: kadut
subject: torit
subject: Myllymäki
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Turuntie erottaa Myllymäen ja Kaurialan kaupunginosat toisistaan. 1910-luvun kuva on otettu suunnilleen Torikadun kohdalta kohti kaupungin keskustaa. Turuntietä reunustavat puutalot, ja vasemmalla puolella on tori, jossa aikoinaan pidettiin mm. hevosmarkkinoita. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaavassa torin nimenä on Uusi tori, vuoden 1926 kaavassa käytetään nimeä Kaurialan tori. Akseli Salokannel kuvailee toria ja sen ympäristöä seuraavasti: "Myllymäen tori nykyisen Kaurialan kaupunginosassa rajoittui ... venäläisten puutarhureiden Kurjatkinin ja Strahoffin vihannesmaihin sekä suuriin savikuoppiin. Länsireunamalla oli Kurjatkinin korkealla kivijalalla seisova uudenpuoleinen talo. Aukeaman itäiseen laitaan rakensi Sauna-Limperi tiilistä saunan." Entisen torin paikalla on nykyään Kaurialanpuisto, josta käytetään myös nimeä Cinemanpuisto.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Katumajärven rantapuisto
subject: järvet
subject: Katumajärvi
subject: rannat
subject: huvilat
subject: Hämeenlinna
subject: Vanaja
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Katumajärven ympäristö kuului 1900-luvun alkupuolella vielä Vanajan kuntaan. Jo 1800-luvun lopulla Katumajärven rannoille alkoi muodostua huvila-asutusta. Pitkälläniemellä on kaksi vanhaa huvilaa, Koivisto ja Hongisto. Koivisto on ilmeisesti 1870-luvulta ja Hongisto 1880-luvulta. Lehtori Edvard Palander osti Hongiston huvilan 1889. Ensimmäisen rantahuvilan Paavolan alueelle rakennutti kaupunginlääkäri Karl von Fieandt vuonna 1899.
creator: H. A. H. (Hans A. Hanson)
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Kauppakoulu ja kaupunginkirjasto
subject: rakennukset
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: ravintolat
subject: Hämeenlinnan kauppakoulu
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Ruokala Kerho
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1950-luku
description: Hämeenlinnan kauppakoulu oli perustettu vuonna 1919. Koulu toimi alkuvuosinaan osoitteessa Raatihuoneenkatu 6 ja sen jälkeen Birger Jaarlin kadulla kahdessakin eri osoitteessa. Vuonna 1950 kauppakoulu muutti Hämeenlinnan yhteiskoulun entisiin tiloihin Turuntien alkupäähän. Oikeanpuoleisessa puutalossa oli 1950-luvulla mm. Ruokala Kerho, joka tunnettiin myös nimellä Monttu. Turuntie päättyy Hämeenlinnan kaupunginkirjastoon, joka oli muuttanut näihin entisen sotilaskirkon tiloihin vuonna 1924. Samassa rakennuksessa toimi myös Hämeenlinnan maakunta-arkisto vuosina 1926–1977. Kirjasto muutti uusiin tiloihin Lukiokadun alkupäähän vuonna 1983, minkä jälkeen entinen kirjastotalo oli oppilaitoskäytössä. Vuonna 2014 vanha rakennus kunnostettiin Kumppanuustaloksi, joka tarjoaa toiminta- ja kokoontumistiloja yhdistyksille ja yhteisöille.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kaupungin puisto
subject: maisema
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: kasarmit
subject: varuskunta-alueet
subject: Linnankasarmit
subject: Linnan kasarmit
subject: Hämeen linna
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Näkymä Kaupunginpuistosta kohti linnaa alkoi 1900-luvun edetessä peittyä puiden kasvaessa Kaupunginpuiston etelärinteellä. Tässä kuvassa Linnankasarmien alue on jo muuttunut 1800-luvun loppupuolen asustaan. Alueelle rakennettiin uusia tiilisiä asuinrakennuksia ja kasarmeja 1910-luvun aikana. Parhaiten erottuu lähellä rantaa, puisten asuintalojen takana sijaitseva kolmikerroksinen punatiilinen varuskunnan henkilökunnan asuinrakennus. Linnankasarmien alueelle nousi 1910-luvulla myös miehistörakennus, esikunta, ampumarata ja maneesi sekä useita varastoja, jotka kaikki jäävät kuvassa puiden taakse. Samantyylisiä venäläisten sotilasrakennuksia pystytettiin samalla vuosikymmenellä myös Suomenkasarmien ja Poltinahon kasarmien alueelle.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kaupunginpuisto
subject: puistot
subject: Parkki
subject: Kaupunginpuisto
subject: rauniot
subject: kivirakenteet
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Kun lähestyttiin 1930-lukua, maaherra Rehbinderin 1800-luvun puolivälissä rakennuttama rauniolinna alkoi jo peittyä näkyvistä korkeaksi kasvaneiden puiden taakse. Kerrotaan, että maaherra Rehbinder olisi hakkauttanut yhteen kivieen vuosiluvun 1250 harhauttaakseen satunnaisia kävijöitä uskomaan raunioiden olevan peräisin samalta ajalta kuin Hämeen linna.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Kaurialaa
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: opettajankoulutuslaitokset
subject: Hämeenlinnan alakansakouluseminaari
subject: puutalot
subject: jugend
subject: Kauriala
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Kaurialan kaupunginosan vanhin osa on ns. Alasen alue, yhtenäinen 1900-luvun alun puutaloalue vanhan hautausmaan ja Seminaarin koulun välissä. Alue on saanut nimensä rakennusmestari Vilho Fredrik Alaselta, jonka omistama rakennusliike urakoi suuren osan alueen taloista. Postikorttikuvassa näkyy Alasen alueeseen kuuluva Eureninkadun varren yhtenäinen jugendrakennusten ryhmä vuodelta 1909. Uusi ja komea Hämeenlinnan alakansakouluseminaari rakennettiin alueen laitaan vuonna 1930. Kaurialan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1925, mutta se jäi toteutumatta, joten E. Kaalamo laati kaupunginosalle uuden kaavan vuonna 1938. Pääosin Kauriala rakennettiin kuitenkin vasta sotien jälkeen.
creator: Laurila, Usko
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Keinusaari
subject: rakennukset
subject: huvilat
subject: rannat
subject: Keinusaari
subject: Pinella
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Suurin osa Pinellan puistosta vuokrattiin 1800-luvun lopulla Verkatehtaalle, joka rakennutti 1900-luvun alussa johtajilleen kaksi huvilaa Keinusaaren rantaan. Kuvassa näkyy vanhempi ja pienempi näistä ns. Pinellan huviloista. Tämä rakennus vaurioitui tulipalossa ja purettiin 1970-luvun alussa. Uudempi Pinellan huviloista rakennettiin vuonna 1906 ja se on edelleen paikallaan. Pinella-nimi juontaa juurensa ravintoloitsija A. Nordinin Keinusaareen 1860-luvulla rakennuttamasta kesäravintolasta, joka purettiin vuoden 1885 tulipalon jälkeen.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Keinusaari
subject: rakennukset
subject: sillat
subject: järvet
subject: Vanajavesi
subject: Schmausserin huvila
subject: Pitkäsilta
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Vanajaveden jäältä otetussa talvisessa kuvassa järven keskustan puoleisella rannalla näkyy vuonna 1902 valmistunut oluttehtailija Schmausserin jugendhuvila. Huvilan arkkitehteinä olivat C. A. Caween ja H. R. Helin. Järven yli johtaa vuonna 1909 rakennettu kaarisilta, ja toisella rannalla näkyvät Hämeenlinnan lääninsairaalan 1840-luvulla valmistuneet rakennukset, kruununjyvästö vuodelta 1838 sekä ns. Pinellan huvilat 1900-luvun ensimmäiseltä vuosikymmeneneltä.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirjakaupan kulma
subject: rakennukset
subject: myymälät
subject: kirjakaupat
subject: Suomalainen kirjakauppa
subject: kirjapainot
subject: Hämeenlinnan uusi kirjapaino
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Suomalainen kirjakauppa aloitti liiketoimintansa Hämeenlinnassa 11. elokuuta 1908 toimitusjohtajanaan W. S. Mäkelä. Kirjakaupan ensimmäinen liikehuoneisto sijaitsi puutalossa Kasarmikadun ja Raastuvankadun (Raatihuoneenkadun) kulmassa. Liikepaikkaa pidettiin aikanaan jonkin verran syrjäisenä, ja niinpä Suomalainen kirjakauppa muutti uuteen Kansallisosakepankin taloon torin laidalle vuonna 1915. Suomalaisessa kirjakaupassa myytiin kirjojen ja paperitavaran lisäksi mm. koruja, leikkikauluja, "grammofoneja", viuluja ja mandoliinejä sekä muistoesineitä Hämeenlinnasta. Kirjakaupan takana Kasarmikadun varrella näkyy vuonna 1900 perustetun Hämeenlinnan uuden kirjapainon painotalo.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirjastotalo
subject: kirjastot
subject: kirjastorakennukset
subject: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto muutti entiseen ortodoksiseen sotilaskirkkoon vuonna 1924. Ennen muuttoa rakennus kävi läpi valtavan muodonmuutoksen arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitelman mukaisesti. Kaikki kirkkorakennukseen viittaavat piirteet hävitettiin ja rakennus muuttui klassistista tyyliä edustavaksi kirjastotaloksi. Myös maakunta-arkisto muutti kirjastotalon toiseen kerrokseen 1.7.1926. Kuvan oikean reunan puutalossa, osoitteessa Turuntie 1, sijaitsivat 1930-luvulla ainakin valokuvaamo Häme sekä A. Ahosen omistama Hämeen kotileipomo ja kahvila. Turuntien toisella puolella toimi Hämeenlinnan yhteiskoulu.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: sisätilat
subject: alttarit
subject: alttaritaulut
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Alun perin keskellä kirkkosalia sijainnut alttari siirrettiin vuoden 1892 korjaustöiden yhteydessä kirkon itäseinustalle, amfiteatterimaisesti nousevat penkkirivit purettiin ja lattia madallettiin. Kirkkoon rakennettiin myös lehterit, samalla kun kirkkoa laajennettiin perinteiseksi ristikirkoksi. Samana vuonna kirkko sai lahjoituksena Alexandra Såltinin maalaman alttaritaulun, joka kuvaa Vapahtajan ilmestymistä Maria Magdaleenalle. Taulun lahjoitti seurakunnalle neiti Amanda Helenius veljensä kauppias Vihtori Heleniuksen muistoksi. Seuraavan kerran sisätiloja uudistettiin vuonna 1912, jolloin muutokset suunnitteli hämeenlinnalaisarkkitehti Ilmari Launis. Kirkon ikkunoihin tuli värikkäät lasimaalaukset ja seinien kaariin ornamenttikuviointi. Tässä postikorttikuvassa kirkon sisustus on arkkitehti Launiksen suunnittelemassa asussa. Vuoden 1964 uudistuksissa ornamentit, lasimaalaukset ja lehterit sitten poistettiin. Kuvassa näkyy myös kaksi kirkon seitsemästä kristallikruunusta.
source: Julkaistu painettuna: ROY.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
language: fi

Hämeenlinna - Kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: puistot
subject: Toripuisto
subject: suihkukaivot
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Hämeenlinnan kirkon pääsisäänkäynnin yläpuolella päätykolmion koristeena oleva risti erottuu hyvin tässä postikorttikuvassa. Ristin pystyttämisestä sovittiin kirkonkokouksessa elokuussa 1830. Ristin keskikohtaan päätettiin kiinnittää vielä messinkilevystä valmistettu säteilevä aurinko, joka kullattiin. Kirkon laajennustöiden yhteydessä vuonna 1892 muidenkin sisäänkäyntien yläpuolelle kiinnitettiin ristit, mutta ne jäivät ilman kullattua aurinkoa. Keskellä kattoa oleva rautaristikolla ympäröity lyhtymäinen koriste on peräisin vuodelta 1847, jolloin kirkon katto uusittiin ja päällystettiin rautapeltilevyillä. Vanha kuparikatto myytiin. Vuonna 1849 pääoven yläpuolelle lisättiin kirkon rakennusvuodesta kertova teksti: År 1798. År-sana poistettiin kuitenkin vuonna 1913, jolloin messinkinumerot kunnostettiin ja kiillotettiin kirkon ulkomaalauksen yhteydessä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinna kirkko
subject: kellotornit
subject: kellot
subject: paviljongit
subject: Toripuisto
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kirkon kellotorni rakennettiin sakastin päälle vuonna 1837, kun kirkonmäelle siirretty vanhan kaupungin kirkon tapuli oli palanut Hämeenlinnan palossa syksyllä 1831. Tornin piirustukset oli laadittu intendentinkonttorissa Helsingissä, ja sen rakentamisen sai tehtäväkseen raatimies Johan Fredrik Bastman. Valmiina torni kohosi 34,5 metrin korkeuteen. Uudessa kellotornissa oli aluksi kaksi kelloa, ja vuonna 1848 sinne sijoitettiin kolmaskin kello, joka painoi 640 kiloa ja oli kelloista suurin ja painavin. Aikaa näyttävän kellon kaupungin maistraatti tilasi Tukholmasta P. O. Nordinilta, joka kävi itse asentamassa valmistamansa kellon paikalleen. Tornin jokaiselle neljälle sivustalle tuli oma kellotaulu. Tämä kello korvattiin kuitenkin jo vuonna 1851 mustasaarelaisen kelloseppä Karl Glasbergin valmistamalla kellolla, joka ilmaisi lyönnein tasa- ja puolitunnit. Glasbergin kello oli paljon kestävämpää tekoa, ja se on kullattuine osoittimineen edelleen tallella kirkon tornissa. Postikorttikuvassa kirkon edustalla näkyy Armas Lindgrenin suunnittelemaan Toripuistoon kuuluva pohjoisenpuoleinen paviljonkirakennus, joka valmistui vuonna 1911. Hallituskadun erottaa Toripuistosta matala kiviaita, jonka nurkkia koristavat kivestä veistetyt maljat.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: Hämeenlinnan kirkko
subject: puistot
subject: Toripuisto
subject: suihkukaivot
subject: portaat
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Toripuisto valmistui Hämeenlinnan kirkon ja Kirkkopuiston edustalle arkkitehti Armas Lindgrenin suunnitelman mukaisesti 1910-luvun alussa. Puiston keskellä sijaitsevan maljamaisen suihkulähteen paikalla voisi olla paljon näyttävämpikin veistos, jollei rahapula olisi jälleen kerran ohjannut kaupungin päätöksentekoa. Kuvanveistäjä Eemil Halonen valmisti Toripuiston suunnittelijan arkkitehti Armas Lindgrenin ehdotuksesta kaksi veistosluonnosta: Hämäläiset kalastajat ja Lähteellä istuva äiti. Valtuuston mielestä veistoshanke oli kuitenkin liian kallis ja luonnokset palautettiin taiteilijalle. Lindgreniltä tilattiin piirros yksinkertaiseen suihkulähteeseen. Säästömielessä myös lähdettä ympäröivä kivetty käytävä jätettiin pois ja suihkulähteen ympärille istutettiin sen sijaan kasveja.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv