Huittisten ja Tyrvään perunkirjoitusten kertomaa
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Harjavallan, Kokemäen, Kiukaisten ja Mellilän perunkirjoituksia
Kiukainen
Jaatinen (suku)
Työmies talollisen lapsen kummina: Huittinen 1893-1913
Hannulan talo
rakennukset
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Jaatinen, Simo
Huittisten hirvenpää
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Särkimyssilta
sillat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Vanhakoski
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Hovi, Mirja
Turun katedralikoulu ja Suomen kouluin tila yleensä siihen aikaan
Varsinais-Suomi
Turku
kouluhistoriikit
koulut
1800-luku
Adolf Waldemar Jahnsson. Ote Lännettärestä ; 4.
Jahnsson, A. W.
Frenckell
Karjalaan jääneiden muistomerkin paljastus Vehmaalla 1957
Vehmaa
muistomerkit
Karjala
Merkki paljastettiin 16.6.1957, jolloin Karjalan luovutus oli vielä tuoreessa muistissa. Paljastustilaisuuden jälkeen käveltiin juhlatilaisuuteen kirkonkylän seurakuntakotiin.
Jalava, Matti
Jalkanen, Esko
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on vihreällä kankaalla päällystetty kotelo, jonka sisällä on viisi valokuvaa ja runo. Vedosmäärä 10 kappaletta (7/10).
Jämsä, Martti
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teos on vaalea pahvikotelo, jonka sisällä 12 valokuvaa sammaloituneista kivistä vedessä. Tekstinä Antti Hyryn novelli Kivi auringonpaisteessa kokoelmasta Maantieltä hän lähti. Valmistettu 30 numeroitua kappaletta (15/30).
Hinkka, Jorma
Teos on taiteilijakirja. Teos on vaalea vanerikotelo, jonka sisällä valokuvateos Rauhoitettu alue = Espace intime sekä CD-levy Ruutinkoski (kosken kohinaa). Numeroitu kpl (6/10).
Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelma
Hannula, Erja
Teos on taiteilijakirja. Valokuvien aiheena on rantalehto ja oksien siluetti valoa vasten. Painettu 500 numeroitua kappaletta.
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. - Teoksessa mustavalkoisia kuvia, kotelo valkoista pahvia. - Numeroitu kappale (2/5).
Teos on taiteilijakirja. Käärömuotoinen kirjateos, joka koostuu valokuvataiteilija Martti Jämsän yhdeksän valokuvan sarjasta ja runoilija Kaija Rantakarin säemuotoisesta tekstistä. Pakattu sylinterin muotoiseen pahviputkeen, suojakääreenä ruskea silkkipaperi. Numeroitu kappale (78/150).
Teos on taiteilijakirja. Sivuille on liimattu 7 mustavalkokuvaa pienen pojan kesäpäivästä.
Patvaskan pakinoita : Sortavalan laulu- ja soittojuhlassa 20 p. kesäk. 1896
Sortavala
runot
Sortavalan laulujuhlat
laulujuhlat
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935. Vuoden 1896 laulujuhlat Vakkosalmen puistossa olivat Sortavalan ja koko Laatokan Karjalan musiikkielämän huipputapaus. Arvi Jännes (Arvid Genetz) kirjoitti runoja nimellä Patvaskan pakinoita vuoden 1896 juhliin.
Jännes, Arvi
Genetz, Arvid
laulajat
laulaminen
laulunoppaat
Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Järnefelt-Palmgren, Maikki
Jns:n seutukirjaston musiikkiosasto – PKKO 78.3207 JÄR – Joensuun maakunta-arkisto
Otava
kansallisuusaate
kapitalismi
prostituutio
sosialismi (talousjärjestelmät)
Järnefelt, Arvid
Kirjastot.fi
Pohjois-Karjala
Ilomantsi
kirjastot
Möhkö
Järvelin, Ilmi (kuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Naarva
Valtimo
Karhunpää
Kontiolahti
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Järvi, Hilkka
Joensuu
kalastus
Puntarinkoski
Järvi, T. H.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 JÄR
Suomen kalastusyhdistys
99.1. (ykl)
muistelmat
Laukaa
Järvinen, Aimo
Järvinen, Kalle
Järvinen, Vilhelmiina
Järvinen, Viljami
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia ja tekstiä. Numeroitu painos = Numbered edition: 999 kpl = pcs.
Jaskari, Ari
Jaatinen, Olli
Teos on taiteilijakirja. Kuvat sarjasta Nousuveden jälkeen = After the tide, vuodelta 2006. Erilaisilla kimonokankailla päällystetty ja kimonon obijime sisävyöllä sidottu haitarimuotoinen kirja. Kuvat pigmenttivedostettu yhtenäiselle Awagami Factoryn AIJP paperille. Editio 14 kpl, joista 7 kpl yhdistettynä länsimaisia "nudeja" vanhoista valokuvista ja simpukoita... (kansi musta).
Jensen, Anita
Huovila, Erja
Teos on taiteilijakirja. Kuvat sarjasta Nousuveden jälkeen = After the tide, vuodelta 2006. Erilaisilla kimonokankailla päällystetty ja kimonon obijime-sisävyöllä sidottu haitarimuotoinen kirja. Kuvat pigmenttivedostettu yhtenäiselle Awagami Factoryn AIJP paperille. Signeerattu ja numeroitu editio (2/14). 7 kpl yhdistettynä japanilaisista elokuvista stillkuvia ja simpukoita (kansi ruskea, kuvioitu).
kadut
rakentaminen
Itäsilta
Joensuun kaupungin valtioneuvostolle jättämä uudistettu anomus valtionavustuksen myöntämisestä vuoden 1931 meno- ja tuloarviossa tielain 91 §:n nojalla neljältä eri suunnalta maanteitse kulkevaa läpikulkuliikennettä Pielisjoen yli Pohjois-Karjalassa välittävän rappeutuneen Itäsillan uudestaan rakentamiseen.
Jns:n kaupunginhallitus
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 66.6 JOE
Pyhälä, Armo
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Joensuu, aikakauslehdet, pilalehdet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
J. F. Canthin kirje Minna Canthille 1.7.1879
kirjeet
Minna Canth
Johan Ferdinand Canth
Kirjeen mukana on kirjekuori. Kirjeen päiväys on otettu kirjekuoresta.
J. F. Canthin kirje Minna Canthille 21.6.1879
J.F. Canthin kirje Gustaf Canthille 20.3.1864
Gustaf Fredrik Canth
opintomatka Saksaan
Ferdinand Canth kirjoitti kirjeen veljelleen opintomatkaltaan Bremenistä.
Jac. Ahrenbergin kirje Minna Canthille 25.2.1893.
Sylvi
näytelmät
teatteri
Jacob Johan Ahrenberg
Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden vastauskonsepteissa on vastaus tähän Ahrenbergin kirjeeseen nimellä "Minna Canthin vastauskonsepti Jac. Ahrenbergille 2.1893"
Johan Jacob Ahrenberg
Pyhäselkä
Höytiäinen
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Muistosanoja Pielisjärwen seurakunnalle Piispantarkastuksesta elokuulla 1891
Laatokan Karjala
evankelis-luterilainen kirkko
seurakunnat
piispantarkastukset
Pielisjärvi
Johansson, Gustaf
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
kuvateokset : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
kylät : Mäntsälä
historia : Mäntsälä
Sisältää kuvateoksen sivut 1-41. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123036. Kolmas osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123037
Johansson, Pentti
Mäntsälän kunnankirjasto
Manninen, Kirsti
Mäntsälä mielellään : Osa 2/3
Mäntsälä mielellään : Osa 3/3
Sisältää kuvateoksen sivut 42-86. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123035. Kolmas osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123037
Mäntsälä mielellään : Osa 1/3
Sisältää kuvateoksen sivut 87-128. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123035. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123036
Undersökning, om Nyland och Tavastehus län 1
luonnonvarat
talous
maanviljely
Häme
Hämeen lääni
Uudenmaan lääni
väitöskirjat
1700-luku
Hyödyn ajan väitöskirjoihin kuuluu myös Hans Henric Johnin (k. 1822) vuonna 1789 laatima kirjoitus, joka käsittelee Uudenmaan ja Hämeen läänin taloudellisia oloja. Myös John teki väitöskirjansa professori Pehr Adrian Gaddin johdolla Turun akatemiassa. Hans Henric John oli Harvialan kartanon vuokraajan poika ja viljeli myöhemmin Kirstulan kartanoa Hattulassa kuolemaansa asti. Väitöskirja alkaa Uudenmaan ja Hämeen läänin sijainnin, maaperän ja vesistöjen esittelyllä. John käsittelee myös mm. alueen ilmastoa, metsävaroja ja maanviljelysoloja. Väitöskirja on Uudenmaan ja Hämeen lääniä käsittelevän väitöskirjasarjan ensimmäinen osa. Toisen osan julkaisi Samuel Gabriel Mellenius ja kolmannen Carl Bergman.
John, Hans Henric
Julkaistu kirjana: Åbo : tryckt i Frenckellska boktryckeriet, 1789.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Gadd, Pehr Adrian
Teos on taiteilijakirja. Painos 1840 kappaletta.
Johnson, Ray
24 lausetta selityksineen ja kommentteineen
Teos on taiteilijakirja. Teos kotelossa, liittyy projektiin Aimo voitto = Rejäl vinst.
Jokinen, Jarno
Valanne, Katja
Schultz, C. Göran
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu kotelosta, jonka sisällä silkkipaperi ja pelinappula. Kotelossa mietelmiä. Materiaali: saksanpähkinä, puu, muovi, silkkipaperi, pahvi. Liittyy Aimo voitto = Rejäl vinst -projektiin.
Arvaa tuhat kertaa! : mikä tämän selittäisi?
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu paperipussiin pakatusta paperitaitoslelusta, "suolapurkista". Taitoksen sivuille on painettu ohjeita ja arvoituksia.