Hans kejserliga majestäts nådiga Manifest
Joensuu
asiakirjat
perustamiskirjat
Joensuun kaupungin perustamiskirja on vuodelta 1884. Sen on allekirjoittanut kreivi Alexander Armfelt, joka toimi tuolloin valtiosihteerinä ja asian esittelijänä. Tsaari Nikolai I hyväksyi Joensuun perustamisasiakirjat 29.11.1848.
Hans Kongl. Maij. Cavallerie, Infanterie
Turun kaupunginkirjasto
lentokoneet
sotilaslentokoneet
kahvilat
Hanssin-Jukka
Hämeenlinna
1950-luku
Hanssin-Jukka on Suomen ilmavoimien käytössä vuosina 1940–1955 ollut Douglas DC-2 -kuljetuskone. Käytöstä poistetun lentokoneen osti hämeenlinnalainen entinen lentomestari Osmo Rantala, joka lahjoitti sen Hämeenlinnan ampumaseuralle. Ampumaseura avasi kahvilan Hanssin-Jukassa elokuussa 1959. Kahvila toimi Hämeenlinnan linja-autoaseman länsipuolella, vanhan urheilukentän laidassa vuoteen 1981 asti. Samana vuonna marraskuussa Hanssin-Jukka purettiin osiin ja kuljetettiin neljällä rekka-autolla Tikkakoskelle entisöitäväksi. Huonokuntoinen lentokone odotteli kuitenkin varastossa kunnostusvuoraan lähes kolmekymmentä vuotta, ennen kuin Ilmasotakoulun kilta useiden eri tahojen avustuksella toteutti vaativan entisöinnin vuosina 2009–2011. Lentokonekahvila oli aikoinaan ainutlaatuinen nähtävyys Hämeenlinnassa, ja Hanssin-Jukan hankkimista takaisin kaupunkiin toivottiin pitkään. Toive toteutui kesäkuussa 2015, ja 1940-luvun asuun kunnostettu Hanssin-Jukka on nyt nähtävissä kauppakeskus Tuulosessa.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
soittimet
kosketinsoittimet
harmonikka
1930-luku
Kurikkalaisen Sameli Elomaan tekemä hanuri 1930-luvun puolivälissä, hinta 5000 markkaa. Anton Lampinen soitti pääasiassa Elomaan hanureilla.
Honkajoen kunnankirjasto
hanuri
piha
henkilövalokuvaus
Toivo Oksa soittaa hanuria Repolan talon takana.
agentuurit
agenturer
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
yritykset
företag
Agenturer. Wasa Grundat 1912 Agenttuureja. Waasa Perustettu 1912
Finlands handel, sjöfart och industri
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
fin
swe
Harald Hansenin kirje Minna Canthille 22.5.1891.
käännöskirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Harald Hansen
Harald Hansenin kirje Minna Canthille 26.3.1891.
teatteri
Kirje on kirjoitettu "Laeseselskabet Athenaeum" -seuran viralliselle kirjepaperille.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 13.1.1893.
Sylvi
näytelmät
Helsingin ruotsalainen teatteri
Harald Molander
Kirje on ilmeisesti kalkkeeripaperin läpi kirjoitettu kopio.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 17.7.1892.
Svenska Teatern
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 25.10.1893.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 26.1.1893.
kirjallisuus
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 8.8.1892.
Harald Molanderin kirje Minna Canthille 9.10.1892.
Harhailija-Korhonen ja Lehtinen oravanpyynnissä
Sotajoki
Laanila
Pahaoja
Kuivakuru
Tolosjoki
Härkäselkä
Korhonen, Kullervo (Kulta-Korhonen)
Korhonen, Yrjö
Peronius, Elina
Peronius, Max Robert Waldemar
orava
metsästys
kullankaivajat
"Kaikkia hommia ne etelän muotinuket meillä teettää, että ne sais turkit juhliinsa" kirosi Korhonen, kun juuttui takistaan kuusenoksaan ja pudotti rakovalkean loisteessa kuivahtaneet karvakenkänsä lumihankeen. Talviaikaan ei voinut huuhtoa kultaa, joten tienestiä hankittiin oravia metsästämällä. Korhonen ei ollut pyyntimiehiä, eikä hän osannut oikein suunnistaa metsässä. Muutaman harhailun jälkeen paikalliset kullankaivajat nimesivät Kulta-Korhosen Harhailija-Korhoseksi.
Lehtinen, Reino
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Harhoja ja paluita. Käsikirjoitus vuodelta 1938
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
romaanit
veijariromaanit
pienoisromaanit
huijarit
valehtelu
moraali
identiteetti
Digitoitu dokumentti sisältää romaanin Taivalvaaran näyttelijä täydellisen koneella kirjoitetun käsikirjoituksen. Tekstissä on pieniä oikeinkirjoitusvirheiden korjauksia. Käsikirjoituksen otsikkona on "Harhoja ja paluita" (nimi ympyröity, merkintä: nimi muutetaan). Kustantajan mielestä se oli liian novellistinen ja muutettiin Matti Kurjensaaren ehdotuksesta Taivalvaaran näyttelijäksi. Taivalvaaran näyttelijä on veijariromaani, kertomus sisämaan kylässä syntyneestä hassahtavasta huijarista Arvo Lehikoisesta, jonka pää muistuttaa pilkkaa herättävän tarkasti kylän maisemaa hallitsevaa korkeaa vaaraa. Hän vaihtaa nimeä ja roolia, on milloin saarnamies, milloin geologi tai insinööri, milloin Amerikasta palannut aviomies tai perheen kadonneeksi uskottu poika. Haanpää kuvaa romaanissa poikkeusyksilön yritystä elää vapaana työn ja yhteiskunnan rajoituksista. Laajuus 120 sivua Romaani on julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 1938 (Gummerus). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Härjänsilmän Alitalo valmistuu museoalueelle
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1980-luku
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakennukset
kunnostaminen
siirrot
Härjänsilmän Alitalosta tuli kotiseutumuseon päärakennus
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Korpi (suku)
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Harjavallan, Kokemäen, Kiukaisten ja Mellilän perunkirjoituksia
Kiukainen
Keitele
valokuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Harju-Suksen harjannostajaisista 1971. Vasemmalta Tauno Rökman, Jouko Kaihenoja, Laila Raatikainen, Kerttu Kero -möi tehtaan tontin, Aino Könttä ja Sulo Ylöstalo rakennusvalvoja.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Presidentti Kekkosen nimikirjoituksella varustettu Harju-Suksen vihkiäissuksi jäi Keiteleen kunnan haltuun muistoksi kunnan ensimmäisestä teollisesta yrityksestä. Suksen luovutti toimitusjohtaja Raimo Laine (oik.) ja vastaanottivat valtuuston puheenjohtaja Aarne Saastamoinen ja kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.9.1975.
rakentaminen
Harju-Suksen rakentaminen. Vasemmalla rakennusmestarit Eino Korhonen ja Sulo Ylöstalo sekä kirvesmiehet Kauko Huuskonen ja Raimo Ruotsalainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.7.1971.
Harju-Suksen tontti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.7.1971.
Harju-Suksen tuotanto alkoi. Vasemmalta rakennuksen valvoja Sulo Ylöstalo, tuotantopäällikkö Atte Toivanen, muotopuristimella Taisto Rautiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.5.1972.
työntekijät
Harju-Suksi 1972. Työnjohtaja Leo Immonen ja Martti Kiminki.
Harju-Suksen vihkiäisissä 18.9.1972. Vasemmalta Reino Saastamoinen, Aarne Saastamoinen, Ale Shemeikka ja tehtaan tontin myynyt Kerttu Kero. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1972.
Harju-Suksen vihkiäisissä 18.9.1972. Edessä Urho Kekkonen.
Harju-Suksen vihkiäisistä 18.9.1972. Keiteleen Pelimannit soittamassa.
Harju-Suksen vihkiäisyleisöä 19.9.1972. Edessä Urho Kekkonen. Oikealla Veikko Vuorikari (Kera), Osmo Kärkkäinen, adjutantti Aarne Saastamoinen, Antti Valkonen ja Hannu Valkonen.
Pertti Tikkanen oli eräs suksentekijöiksi pyrkineistä. Keskellä näkyy uuden tehtaan julkisivupiirros ja oikealla näytekappale tehtaan tuotteista. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.2.1971.
Harju-Suksi Oy muuttui Uksi Oy:ksi. Vasemmalla kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen, johtaja Pekka Häkli, toimitusjohtaja Reino Isotalus ja tuotantopäällikkö Viljo Nuutinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.8.1975.
Harju-Suksi Oy:n palontorjuntakurssi 1972
kurssit
Palopäällikkö Turiigin (oik.) opastaa kurssilaisia letkun vetämisessä ja palokohteen sammuttamisessa Harju-Suksen tehdashallissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 20.4.1972.
August ja Toini Juntunen (oik.) ja Aino Rönkä ensimmäisenä työpäivänä uudessa Harju-Suksi Oy:n ruokalassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.3.1972.
Harju-Suksi Oy. Valmiiden suksien lajittelua, numerointia ja pakkaamista. Vasemmalta tuotantopäällikkö Atte Toivanen, Pauli Jääskeläinen (Sammalisranta) ja Taisto Rautiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.6.1972.
Harju-Suksi Oy:n vihkiäiset 18.9.1972. Presidentti Urho Kekkonen ja toimitusjohtaja Antti Valkonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1972.
Harju-Suksi Oy:n vihkiäiset 18.9.1972. Presidentti Urho Kekkonen kirjoittaa nimeään sukseen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1972.
Harju-Suksen vihkiäiset 18.9.1972. Urho Kekkonen ja Antti Valkonen(toimitusjohtaja). Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1972.
Paananen Vellamo
aitat
Harju. Keitele, Sulkavanjärvi. Pihapiiriin kuuluu hirsinen aittarakennus, jossa on kolme aittahuonetta sekä 1933 päätyyn tehty vilja-aitta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
asuinrakennukset
Harju. Keitele, Sulkavanjärvi. Päärakennus. Entinen ns. kamaripuoli oli purettu ja sen tilalle oli rakennettu vuonna 1951 tiilinen navetta. Tila on lohkottu lähellä olevan Jäntin tilan maista.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 9.9.1958 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Somero
tuulimyllyt
1910-luku
Kuvan lahjoittaja: Aimo Hirsjärvi. Kuvausaika mahdollisesti 1910-luku.
Härkämäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Turku
1990-luku
sivukirjastot
kirjastorakennukset
Härkämäen lähikirjasto perustettiin Härkämäen lähiöön, kerrostalojen keskelle 1981. Kirjasto lakkautettiin 2008.
Vuostimo-oja
Vuostimojärvi
Sirkkapounu
Ahvenjärvi
Ujejärvi
Kyrönkylä
Korkeavaara
Törmänen
Ivalo
Maunu, Onni
Mattila, Topias
Pekkala, Rainer
Avaskari, Antti
Tiilikainen, Elmo
maanviljely
vesimyllyt
ohran viljely
perunanviljely
Härkinmylly on jauhanut viljaa esi-isillemme, toteaa Lauri Pekkala ja muistelee samalla kuinka Kyrönkylässä viljeltiin menestyksellisesti ohraa ja perunaa ennen sotia. Mylly oli Kyrön jakokunnan omaisuutta ja se oli näyttävän näköinen. Aikojen kuluessa mylly on käynyt tarpeettomaksi ja saanut rapistua rauhassa. Rakennelmasta löytyi jälkiä vielä 1950-luvulla. Topias Mattila hautasi ennen evakkoon lähtöä perunat syvälle maahan. Kun väki palasi kotiin, siemenperunat olivat tarpeeseen ja näitä pottuja alettiin kutsua Kyröläisiksi. Kyröläistä pottua on viljelty Ivalon seudulla menestyksellisesti vuoskymmenien ajan. Lauri muistelee lopuksi, kuinka hän varjeltui poikakotiin joutumiselta.
Pekkala, Lauri Matti
Vaattovaara, Merja
Härkmanin pojat : historiallinen novelli Isonvihan ajoilta
ihanteet
isänmaallisuus
kolmiodraama
naisen asema
sankaruus
sota (toiminta)
uskonnollisuus
Herpmanin pojat
Elfving, Betty
Kirjastot.fi
novellit
markkinat (tapahtumat)
Kajaani
matkustaminen
Kirjailijan omin sanoin novelli kuvaa "kansan elämää Itä-Pohjanmaalla". Novellin henkilöt matkaavat markkinoille Kajaaniin.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Tarja Matilainen ja Tarja Hult harmonikkoineen. Vuosiluku tuntematon.