Sanan Laskun Koetuksia ja Runon Tähteitä
sananlaskut
runot
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Sanan laskun koetuksia ja runon tähteitä on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p76-06_sanan_laskun_koetuksia.pdf
Kansalliskirjasto
lastenkirjat
aapiset
1800-luku
Jaakko Juteini julkaisi jo vuonna 1816 alkuopetusta varten oman aapisensa nimellä Lasten kirja. Lasten kirjaan liittyy myös opettajan ohjeeksi tarkoitettu kirjanen: Lyhyt neuwo lapsen opettajalle. Juteinin aapinen aloittaa lukutaidon opettamisen esittelemällä "perustussuomen puustawit": äänelliset (vokaalit), yksinänsä äänettömät (konsonantit), pitkä-äänelliset sekä kaksi-äänelliset (diftongit). Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin Lasten kirjan kolme ensimmäistä painosta. Toinen painos ilmestyi vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=221
kertomukset
Erhetyksen waikutus elli lapsen murha on kertomus nuoren ja viattoman Teresian lankeemuksesta. Tällä kirjallaan kirjailija tahtoi taistella "sitä julmaa ja kauhistavaa murhan syndiä vastaan, johon moni sala-wuoteuteen horjahtanut onneton nainen on uupunut äitinä tuskaisessa tilassansa". Murhe, kipu ja "houraus" saavat kertomuksen tytön tukehduttamaan lapsensa heti synnytyksen jälkeen, ja hän kuolee itsekin muutaman päivän kuluttua surkeassa tilassa, sillä hän pitää syntiänsä suurempana kuin Jumalan armoa. Kertomus päättyy Juteinin runoon Oma tundo.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1827. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=224
Anteckningar af Tankar uti Warianta Ämnen
sensuuri
kielletyt kirjat
Jaakko Juteini sai filosofisesta teoksestaan Anteckningar af tankar uti varianta ämnen syytteen vääräoppisuudesta. Kirjailija tuomittiin oikeudessa syylliseksi, ja teoksen koko painos takavarikoitiin ja määrättiin hävitettäväksi polttamalla. Myöhemmin hovioikeus kuitenkin kumosi Juteinin tuomion, mutta kirjat oli jo ehditty polttaa. Teos on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiborg : (hos And. Cederwaller), 1827. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p33-06_anteckningar_af_tankar.pdf
Arkkikirjallisuutta, numeroitu sarja (1–22)
arkkikirjallisuus
laulut
mietelmät
Jaakko Juteinin Arkkikirjallisuutta on 22 vihkosen sarja, joka sisältää runoja, virsiä, juomalauluja, mietelmiä ja muita pieniä kaunokirjallisia kirjoitelmia. Arkkikirjallisuuden sarjaan sisältyvät seuraavat vihkoset: Neljä wirren koetusta, Wiisi laulun laitosta, Hengen herätyksiä, Pieniä piirroksia, Wakaisia wärsyn päitä, Leikillisiä wärsyn päitä, Hupauksia, Oma-tekoisia Sanan-Laskuja, Pieniä Runoja, Huwitus-lauluja, Rakkauden lauluja, Juoma-Lauluja, Muutama Ajatus Tutkinnon Aineista, Seka-Sanomia, Sydämen Sulatuksia Ihmiselle (Kehoitus armahtamaan kanssa-luotuja, Ihmisen arwo, Luotujen arwo, Linnun pesä, Kissan Poika, Markkinat), Mainioita Suomessa (Suomen suku, Wiipurin pamaus 1495, Nuija-sota Suomessa 1597). Jaakko Juteinin arkkikirjallisuutta vuodelta 1844 on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p87-06_arkkikirjallisuutta.pdf
Suomen kartanot ja suurtilat : Mäntsälän kartanot
kulttuurihistorialliset rakennukset : kartanot
historia
paikallishistoriat : Mäntsälä
Alikartano : Frugård
Ylikartano
Ote Kirjasta: Suomen kartanot ja suurtilat 1. s. 499-525
Jutikkala, Eino toim.
Nikander, Gabriel toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Anjalan kapinoitsija Laukaasta : tuokiokuvia Carl Wilhelm Wadenstjernan elämästä
Jutila, Mauri
Keuruun kaupunginkirjasto
Lievestuoreenjärven viimeiset kirkkoveneet
Montgolfieri eli kuumailmapallo : pieni opas näppäräsormisille
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Valmistettu Juha Markulan ohjaamalla kirjagrafiikan kurssilla Taideteollisessa korkeakoulussa. Numeroitu painos (16/50).
Juutilainen, Joonas
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
tervanpoltto
väitöskirjat
tervan valmistus
Pohjanmaa
1700-luku
Kruunupyyn kirkkoherran Eric Juveliuksen (1718-1791) väitöskirja De arte picem destillandi in Ostrobotnia (1747) ilmestyi myös ruotsiksi nimellä Tiärtilwäckningen i Österbotn (suom. Tervanvalmistus Pohjanmaalla). Juvelius korostaa metsän ja siitä saatavan tervan merkitystä Pohjanmaan elinkeinoelämälle. Tervanpolton tekniikkaa ja työvaiheita hän havainnollistaa taidokkain puupiirroksin.
Juvelius, Eric
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Turku
keskiaika
paikallishistoriat
Juvelius, J. W.
Jylhä, Heikki
Jyväskylä
kaupungit
kartat
opaskartat
Jyväskylän kaupunki, Mittausosasto
Jyväskylän kaupunginkirjasto
lihanjalostusteollisuus
yritykset
lihavalmisteet
makkarat
teollisuusyritykset
tuoteluettelot
Wilenius K. G.
Vuonna 1889 perustetun K. G. Wileniuksen makkaratehtaan tuoteluettelossa on monenlaisia makkaroita ja lihatuotteita, jotka tehdas valmisti noudattaen lihan käsittelyssä "mitä ankarinta puhtautta". Wilenius kuoli vuonna 1912, jonka jälkeen hänen leskensä jatkoi yritystä. Wileniuksen makkarakauppa sijaitsi Hämeenlinnassa osoitteessa Kasarmikatu 3, myöhemmin Birger Jaarlin kadulla.
K. G. Wilenius makkaratehdas
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, [s.a.].
hinnastot
luettelot
teollisuus
puunjalostus
maakulkuneuvot
Tuominen K. J.
Tuulos
1930-luku
K. J. Tuominen valmisti Tuuloksessa ajelukärryjä.
K. J. Tuominen
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1937.
Kaarlo Frisk
henkilökuvat
Kaarlo Frisk K.E. Ståhlbergin kuvaamana.
K.E. Ståhlberg
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
sotaveteraanit
Huittinen
Huittisten seudun veteraanit
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
K.J.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 28.5.[1894].
Hän on Sysmästä
näytelmät
kirjeet
Minna Canth
Kaarlo Bergbom
Kirjeeseen ei ole merkitty vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 9.1.1894.
teatteri
novellit
Suomalainen teatteri
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille [lokakuu 1895].
Anna Liisa
Kotoa pois
Kirjeeseen ei ole merkitty päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille marraskuu 1895.
palkkiot
Kirjeessä ei ole päivämäärää, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Minna Canthin vastauskirje tähän kirjeeseen on päivätty 4.12.1895.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille [joulukuu 1888]
Kovan onnen lapsia
Suomalainen Teatteri
Kirjeen päiväys "Joulun aikana 1888" on lisätty kirjeeseen myöhemmin.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille [lokakuu 1888]
Kirjeen päiväys "keskellä lokakuuta" on lisätty kirjeeseen myöhemmin.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 14.5.[1888].
kirjallisuus
Kirjeen päiväyksen vuosiluku on lisätty myöhemmin.
Kaarlo Bergbomin Minna Canthille [15.11.1888]
Kirjeen päiväys "noin 15. marrask. 1888" on lisätty kirjeeseen myöhemmin.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille [1892].
Sylvi
Kirje on folio. Kirjeestä puuttuu päiväys ja sen vuosiluku on päätelty kirjeen sisällöstä.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 3.10.[1892].
kielipolitiikka
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 19.6.1880
Murtovarkaus
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 5.1.1880.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 2.6.1881
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 25.4.1881
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 4.4.1881
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 14.5.1882
Roinilan talossa
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 2.6.1882
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille 27.2.1882.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthille [elokuun lopulla 1887]
Päiväys on lisätty kirjeeseen myöhemmin.
Kaarlo Bergbomin Minna Canthille [29.9.1887].
Salakari
Kopioita Kaarlo Bergbomin kirjeistä Minna Canthille
kopiot
Kaarlo Bergbomin Minna Canthille kirjoittamien 20 kirjeen kopiot. Kirjeiden päiväykset: 5.1.1880, 19.6.1880, 4.4.1881, 25.4.1881, 2.6.1881, 27.2.1882, 14.5.1882, 2.6.1882, 29.9.1887, elokuun loppu 1887, 14.5.1888, keskellä lokakuuta 1888, n.15.11.1888, Joulunaikaan 1888, 28.5.[1894], 9.1.[ ], päiväämätön. Nämä kirjeet on kopioitu foliokokoisille konseptipapereille, sivut numeroitu 1-42. Kirjepaperille kopioidut kirjeet: 3.10.1892, 30. 11. [ ] ja päiväämätön, joka on kirjoitettu syyskuun alussa v.1892. Viimeksi mainitun kirjeen sivut on numeroitu 1-12. Kopioiden kirjoittajaa ei tiedetä.
Sähke Kaarlo Bergbomilta Minna Canthille 25.2.1881
sähkeet
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kaarlo ja Emilie Bergbomin sähke Minna Canthille 1882
Emilie Bergbom
Kaarlo ja Emilie Bergbomin sähke Elli Canthille 1897
surunvalittelut
Surunvalittelusähke Emilie ja Kaarlo Bergbomilta Elli Canthille. Minna Canthin siunaustilaisuudesta 15. toukokuuta 1897 muodostui vaikuttava kansanjuhla. Sähke on lähetty heti Minna Canthin kuoleman jälkeen.
Kaarlo Bergbomin sähke Minna Canthille [21.9.].
onnittelut
ensi-illat
Sähkeen päivämäärä on epäselvä ja vuosiluku puuttuu. Sähke on repeytynyt taitekohdistaan, yksi osa on kokonaan irti. Kyseessä voi olla onnittelusähke Anna Liisa -näytelmän ensi-illan johdosta. Ensi-ilta oli 2.10.1895. Kaarlo Bergbom ja teatterin jäsenet kiittävät ja onnittelevat Minna Canthia.
Kaarlo Bergbomin kirje Minna Canthin tyttärelle 11.8.1896
Kirjessä vastaanottajaksi on mainittu "Kunnioitettava neiti!" Kirje on osoitettu Minna Canthin tyttärelle.
Kaarlo Friskin kirje Minna Canthille 28.1.1893.
Kaarlo Mainio Levanderin kirje Minna Canthille 15.11.1888.
Kaarlo Mainio Levander
Kaarlo Mainio Levanderin kirje Minna Canthille 22.9.1886.
opiskelu
Kaarlo Mainio Levanderin kirje Minna Canthille 27.9.1887.
Äiti ja poika : kuvaus köyhäinkorttelista
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
työläiskirjallisuus
yhteiskunnalliset romaanit
köyhyys
Kössi Kaatra (1882-1928) oli vanhan työväenliikkeen merkittävin runoilija. Hänen runoissaan on vahva yhteiskunnallinen näkökulma ja romaaneissaankin hän otti kantaa havaitsemiinsa sosiaalisiin epäkohtiin. Kansalaissodan aikaan Kaatra oli Oulussa Kansan Tahdon toimitussihteerinä. Kaatran viimeiseksi jäänyt teos Äiti ja poika (1924) on omaelämäkerrallinen romaani köyhän lohjalaispojan kasvusta lehtimieheksi ja kirjailijaksi.
Kaatra, Kössi
käsityöläiset
Vanhassa Hämeenlinnassa oli vuonna 1738 vain pari suutaria, pari räätäliä, seppä ja muutama pellavakankuri. Käsityöläisten määrä alkoi lisääntyä 1700-luvun loppupuolella, kun kaupunki oli siirretty uudelle paikalleen Niementaustan mäelle. Myös mestareiden taitotaso nousi ja käsityöverstaat suurenivat, joten käsityöläismestareilla saattoi olla useampiakin kisällejä ja oppipoikia verstaassaan. Samalla ammattikuntalaitos vakiintui, niin että esim. vuonna 1806 Hämeenlinnassa perustettiin ainakin hattumaakareiden, satulamaakareiden, karvarien, seppien ja nikkareiden ammattikunnat. Vanhemmat ammattikunnat oli jo pellavakankureilla, suutareilla ja räätäleillä. Hämeenlinnalaisille tarjosivat palveluitaan myös mm. karstamaakarit, pläkslaakarit ja jeljuuttarit. Esa Kahila esittelee tässä laajassa artikkelissaan suuren joukon enimmäkseen jo kadonneita käsityöammatteja ja niiden edustajia Hämeenlinnassa 1600-luvulta 1900-luvun alkuvuosiin asti.
Kahila, Esa
Julkaistu kirjassa: Hämeenlinna : luontoa ja elämää 1 : 300-vuotisjuhlan muistoksi 1638–1938. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Arvi A. Karisto osakeyhtiön kirjapaino), 1938.
Hämeenlinnan kaupunki